Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat
„Kikelet” Ápoló-Gondozó Otthona
4931 Tarpa

HÁZIREND

Célja: szabályozni az intézményi jogviszonyt, a személyes gondoskodásban részesülők és az őket ellátó dolgozók fontosabb magatartási szabályait, a hozzátartozókkal való kapcsolattartás rendjét, az otthon berendezési és felszerelési tárgyainak használatára vonatkozó szabályokat. Szabályozza az intézményből való eltávozás és visszatérés rendjét, az ellátást igénybe vevők pénzének, vagyontárgyainak kezelését, az intézmény alapfeladatát meghaladó programok, szolgáltatások körét és térítési díját, valamint a panaszkivizsgálások rendjét és az Érdekképviseleti Fórum működését.
Szabályozni továbbá a bentlakásos intézményi ellátást igénybe vevők, és szolgáltatást végzők jogait, valamint az ellátáshoz kapcsolódó integrált ellátási formában működő Támogató Szolgáltatás szolgáltatásait igénybe vevők és a szolgáltatást végzők jogait.

A Házirend a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.évi III. tv., valamint annak módosításai, továbbá a 29/1993.(II.12.) Korm. Rendelet, annak módosításai, a 9/1999.(XI.24.) SzCsM rendelete a szociális ellátások igénybevételéről, az 1/2000.(I.07.) SzCsM rendelete a szociális intézmények szakmai feladatairól és működés feltételeiről, valamint a a megyei fenntartású személyes gondoskodást nyújtó szakosított szociális ellátásokról  14/2003. (X.6.) MKGY számú rendeletben foglaltak figyelembe vételével készült.

I.

Az intézményi jogviszony keletkezésére és megszüntetésére vonatkozó szabályok

Az intézményi ellátás igénybevétele önkéntes, az ellátást igénylő, illetve törvényes képviselője kérelmére történik.

Az intézményi jogviszony a beköltözés napjával kezdõdõen áll fenn az ellátásra jogosult és az otthon között mindaddig, amíg az otthon által biztosított ellátást igénybe veszi.

A beköltözéskor az otthon osztályvezető ápolója tájékoztatja az ellátásra jogosult személyt (valamint hozzátartozóját, gondnokát) az otthon által biztosított ellátás tartalmáról és feltételeirõl, ismerteti a házirendet, az érdekképviseletet ellátó társadalmi szervezeteket, az otthon által vezetett nyilvántartásokat és gondoskodik az elhelyezésrõl.

Az ellátásra jogosult személy (hozzátartozója, gondnoka) a felvételkor írásban nyilatkozik arról, hogy a tájékoztatást tudomásul vette, a törvény által elõírt nyilvántartásokhoz adatokat szolgáltat, és a késõbbiekben bekövetkezõ változásokról az otthont késedelem nélkül tájékoztatja.

Az ellátásban részesülő személy (hozzátartozója, gondnoka) a róla vezetett nyilvántartásokba bármikor betekinthet.

Az intézményvezető a férőhely elfoglalásáról írásban tájékoztatja az ellátást igénylőt, mely értesítéshez mellékeli a jogosulttal kötendő megállapodás tervezetét, valamint az intézmény házirendjét.

Az intézményvezető az intézményi ellátás igénybevételének időpontjában az ellátást igénybe vevővel megállapodást köt.

Az intézményi jogviszony megszűnik az intézmény jogutód nélküli megszűnésével, a jogosult halálával, a határozott idejű elhelyezés esetén a megjelölt időtartam lejártával, kivéve, ha az Sztv. rendelkezései alapján az elhelyezés időtartama meghosszabbítható.

Az intézményi jogviszony megszüntetését a jogosult, illetve körvényes képviselője kezdeményezheti.

Ha az intézményi jogviszonyt beutaló határozat alapozza meg, a jogviszonyt a beutaló szerv határozata szünteti meg. Az intézmény igazgatója az intézményi jogviszonyt megszünteti, ha az ellátott másik intézménybe történő elhelyezése indokolt, a Házirendet súlyosan megsérti, vagy intézményi elhelyezése nem indokolt.
Az intézmény igazgatója az ellátás megszüntetéséről, valamint a megszüntetés ellen tehető jogorvoslati lehetőségről írásban értesíti a jogosultat, illetve törvényes képviselőjét.

II.

Az otthon által biztosított ellátások igénybevételének rendje

1./ Az otthon az ellátást igénybe vevők részére napi háromszori főétkezést
 nyújt. 
Ha az ellátott egészségi állapota indokolja, részére orvosi javaslatra az orvos előírásának megfelelően diétát biztosít.	

Az étkezések ideje: 
  reggeli: 8,00- 9,00 óra között
  ebéd: 12,00-13,00 óra között
  vacsora: 17-17,30 óra között

Az étkezés a fennjáró ellátottak részére a közös ebédlőben történik, a fekvőbetegek ápolói segítséggel szobáikban étkeznek. A lakószobákban romlandó étel csak hűtőszekrényben tárolható, annak hiányában a szobákba felvitt ételt a következő főétkezésig el kell fogyasztani.

A lakószobákban tea, kávéfőzésre, ételmelegítésre elektromos készüléket fokozott tűz- és balesetveszély miatt használni tilos.

2./ Tisztálkodási lehetőség napi rendszerességgel biztosított. Fürdésre hetente két alkalommal, illetve egyéni szükséglet szerint ennél gyakrabban kerül sor. A fekvőbetegek tisztálkodását, fürdetését az ápoló személyzet végzi, a részben önállóan fürdőknél a fürdés ápolói segítséggel, a teljesen önállóknál ápolói felügyelettel történik.

Az ellátást igénybe vevők alapvető tisztálkodási szerekkel való ellátásáról havi rendszerességgel az intézmény gondoskodik.
A férfi ellátottak borotválása hetente legalább két alkalommal, illetve szükség szerint biztosított. Hajvágásra egyéni kérésnek megfelelően, de legalább 
2-3 havonként kerül sor. A körömápolást a fürdetések alakalmával a nővérek végzik, de a nehezen kezelhető külön szakértelmet igénylő esetekben térítés ellenében- pedikűrös szolgáltatása is igénybe vehető (intézményen kívül).

3./ Az ellátást igénybe vevő a bentlakásos intézményben saját ruházatát és textíliáját használja.
Ha az ellátást igénybevevő megfelelő mennyiségű és minőségű saját ruházattal nem rendelkezik, a teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat legalább három váltás fehérneműt és hálóruhát, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás felső ruházatot és utcai cipőt – szükség szerinti más lábbelit – tartalmaz.

A munkajellegű foglalkoztatásban résztvevő ellátottak részére az intézmény védőruhát, munkaruhát biztosít.

Mind az intézményi, mind a saját ruházat és textília mosásáról, tisztántartásáról és javításáról az otthon gondoskodik.

4./ Az intézmény biztosítja az ellátást igénybe vevők egészségügyi ellátását.
Gondoskodik az igénybe vevő egészségmegőrzését szolgáló felvilágosításáról, rendszeres orvosi felügyeletéről, szükség szerinti ápolásáról, szakorvosi ellátásához való hozzájutásáról, kórházi kezeléshez való hozzájutásról. 

Az intézmény csak az alábbi gyógyszercsoportokból álló gyógyszereket biztosítja 2005. február 03-tól: 

a) tápcsatorna és anyagcsere 
aa) antacidok (ATC–A02 A) 
ab) peptikus fekély kezelésének gyógyszerei (ATC–A02 B) 
ac) szintetikus görcsoldók (ATC–A03 A) 
ad) propulsív szerek (ATC–A03 F) 
ae) az epebetegségek egyéb terápiás készítményei (ATC–A05 A) 
af) hashajtók (ATC–A06 A) 
ag) bélfertőtlenítők, gyulladásgátlók (ATC–A07A, A07 E) 
ah) bélmozgatást csökkentő szerek (ATC–A07 D) 
ai) digesztívumok (ATC–A09 A) 
aj) orális antidiabetikumok (ATC–A10 B); 
b) vér és vérképző szerek 
ba) anticoagulansok (ATC–B01 A) 
bb) vérzéscsillapítók (ATC–B02 A, B02 B) 
bc) vérszegénység elleni készítmények (ATC–B03 A); 
c) cardiovascularis rendszer 
ca) szívglycosidok (ATC–C01 A) 
cb) szívbetegségben használt értágítók (ATC–C01 D) 
cc) vérnyomáscsökkentők (ATC–C02) 
cd) vizelethajtók (ATC–C03) 
ce) peripheriás értágítók (ATC–C04) 
cf)   capilláris-stabilizáló szerek (ATC–C05) 
cg) beta-blokkolók (ATC–C07) 
ch) heveny vérnyomás-emelkedés csökkentésére szolgáló szerek (ATC–C08 C) 
ci) ACE-gátlók (ATC–C09 A); 
d) antibiotikumok (ATC–J01); 
e) váz- és izomrendszer 
ea) gyulladásgátlók és reumaellenes készítmények (ATC–M01) 
eb) ízületi és izomfájdalmak kezelésének készítményei (ATC–M02) 
ec) izomrelaxansok (ATC–M03 B); 
f) idegrendszer 
fa) fájdalomcsillapítók, lázcsökkentők (ATC–N02) 
fb) antiepileptikumok (ATC–N03) 
fc) antikolinerg antiparkinson szerek (ATC–N04 A) 
fd) dopaminerg antiparkinson szerek (ATC–N04 B) 
fe) antipsychotikumok (ATC–N05 A) 
ff) anxiolytikumok (ATC–N05 B) 
fg) altatók, nyugtatók (ATC–N05 C); 
g) injekciózáshoz, infúzióhoz szükséges anyagok (fertőtlenítők, tűk, fecskendők, infúziós szerelékek); 
h) kötszerek; 
i) szűrővizsgálatokhoz szükséges reagensek, indikátorcsíkok. 

A fentiekben felsoroltak alá nem tartozó egyéni gyógyszerszükségletek költségét az ellátásban részesülő viseli.

Egészségügyi ellátás keretében az általános orvosi ellátást az intézmény  háziorvos alkalmazásával heti 4 órában, illetve sürgősség esetén soron kívül biztosítja. A szakorvosi ellátás ideg- elme szakorvos alkalmazásával havi 8 órában biztosított.
Az ellátottak bőrgyógyászati szakellátása bőrgyógyász-kozmetológus szakorvos alkalmazásával biztosított.

Az ellátott több szakrendelést (fül-orr-gége, szemészet, sebészet, fogászat) alanyi jogon vehet igénybe. Néhány szakrendelésről, illetve fekvőbeteg-intézeti elhelyezésről csak orvos intézkedhet.

Az állapotjavuláshoz szükséges testtávoli segédeszköz biztosítása az intézmény feladata, a segédeszköz azonban az intézmény tulajdonát képezi. A testközeli segédeszközök költségének viselése az ellátást igénybe vevőt terheli, kivéve, ha erre nem képes. 

A gyógyszer és a gyógyászati segédeszközök beszerzéséről az intézmény gondoskodik.

Az orvos és az ápoló személyzet tudtán kívüli gyógyszerszedés tilos, az orvos által rendelt gyógyszerek bevétele is csak ápolói felügyelet mellett történhet.

Az intézményben élő kísérése a haldoklásban

A közösség szerepe

Az intézményben élő számára lehetővé kell tenni, hogy otthonában, megszokott környezetében maradhasson és halhasson meg, mivel:
-	Az idegen kórházi környezetben túl sok stressz éri, az ott dolgozó ápolók általában nincsenek felkészülve arra, hogyan bánjanak egy értelmileg sérült emberrel.
-	Fájdalmát, akaratát nem tudja a megszokott módon kifejezni, sokszor csak a közvetlen környezete érti meg.

Igénybe kell venni a külső segítséget (háziorvos, ápolónők, önkéntes segítők), és fel kell kutatni a lehetőségeket, mielőtt az otthon úgy dönt, hogy nem tudja vállalni a sérült személy otthoni ápolását.

A haldokló beteg ápolása:

A haldoklókkal való foglalkozás azon a tényen nyugszik, hogy az egészség vagy betegség végső soron emberi történés, melyben testi, lelki, szociális, vallási szempontok szövődnek össze. Ezek együttesen határozzák meg a segítségnyújtás elvét. A segítségnyújtásban az orvos tevékenysége mellett ápolási, pszichológiai, szociális és lelkészi szolgálatok is igen jelentős szerephez jutnak.

A beteg joga, hogy „méltóságban” haljon meg. Ez a beteg akaratának tiszteletét, valamint a haldoklóval való humánus bánásmódot jelenti. Ennek értelmében az orvos, egészségügyi személyzet és családtagok kötelessége a beteg kísérése a haldoklásban.
Legfontosabb elv, hogy a betegnek mindig abban a meggyőződésben kell élnie, hogy környezete mindent megtesz a gyógyulásáért.

Ennek érdekében elengedhetetlen a minimumterápia biztosítása, mely a mindennapos kezelési és ápolási eljárásokat (mosdatás, folyadékpótlás, fájdalom- és lázcsillapítás) jelenti.

Apró segítségnyújtásra, szolgálatba be kell vonni a sérült lakókat is. 

A haldokló személy igénye, szükséglete kell, hogy a fő helyen álljon, melynek érdekében fontos szempont:
-	állandó jelenlét, bizalmas társ/társak közelsége,
-	a test tiszteletteljes érintése: a haldokló felé a közelség, a biztonság és meghittség érzését közvetíthetik,
-	hívő ember számára fontos a hitről való beszélgetés, felolvasás, imádság, a pap vagy lelkész jelenléte,
-	a haldoklóval való beszélgetés vagy felolvasás során nem a magyarázat, az adás a fontos, sokkal inkább hallgatni, hogy a haldokló mit akar,
-	a családtagok számára lehetővé kell tenni a látogatást, illetve az aktív közreműködést a haldokló kísérésében.

Tiszteletben kell tartani, ha valamelyik ápoló tart a haldokló közelségétől. Különös figyelem illeti meg a haldokló kísérésében közreműködő dolgozókat.

III.

Az otthon tulajdonában lévő felszerelések, berendezések használatának szabályai

Az ellátást igénybe vevő az intézmény tulajdonát képező eszközöket, a személyi használatba adott ruházatot és textíliát, valamint berendezési és felszerelési tárgyakat kötelesek rendeltetésszerűen használni, azok épségét, működő képességét megőrizni.

A szándékos rongálás, károkozás, a leltári készletek eltulajdonítása esetén az intézmény kártérítési igényt érvényesít, ami az okozott kár teljes összegének megtérítését foglalja magában.

IV.

Az otthonba bevihető személyes tárgyak köre, használatának szabályai

Az otthonba való beköltözéskor az ellátást igénybe vevő személyes használati tárgyait, ruhaneműjét, háztartási berendezésit (TV, rádió, magnó, villanyborotva, hűtőszekrény, stb.), emlék- és dísztárgyait (festmény, kézimunka, fénykép, stb.) valamennyi ellátást igénybe vevő magával hozhatja.
Bútorok tárolását, megőrzését az intézmény nem vállalja.

Az otthon a személyes használati tárgyak, ruhanemű és textília, valamint a saját tulajdonú háztartási eszközök, berendezések megrongálódásáért, meghibásodásáért, elveszéséért felelősséget nem vállal.

V.

Érték- és  vagyonmegőrzés rendje

Az otthonba való beköltözéskor, vagy azt követően bármikor lehetőség van személyes vagyon- és értéktárgyak megőrzés céljából történő átadására - átvételére (aranynemű, ékszer, értékpapír, takarékbetétkönyv, készpénz, stb.).

Az érték és vagyonmegőrzésre átvett tárgyakról, a készpénz kezeléséről, a jogosult személyekről, valamint a pénzelszámolás módjáról a Pénzkezelési Szabályzat rendelkezik.

A letétbe elhelyezett tárgyakat az ellátást igénybe vevők a pénztári órákban bármikor visszavehetik két tanú jelenlétében és átvételi elismervény ellenében . Ebben az esetben az átvételkor készített listát módosítani kell.

A személyes szükségletek fedezésére szolgáló költőpénz, készpénz személyes nyilvántartású letét formájában történő kezelését az ellátást igénybe vevő (hozzátartozója, gondnoka) írásbeli nyilatkozata alapján az intézmény biztosítja. A személyes letétben elhelyezett készpénz összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.

A letétbe elhelyezett vagyon- és értéktárgyak, valamint készpénz vonatkozásában az ellátást igénybe vevő (gondnoka, törvényes képviselője), vagy írásos meghatalmazásával hozzátartozója szabadon rendelkezik.

Az intézményben elhunyt ellátott személyes használatában volt vagyontárgyak, értékek, készpénz számbavételéről a halál beálltát követően azonnal intézkedni kell. A haláleset időpontjában műszakot vezető ápoló jegyzéket készít, melyet két tanúval aláírat, és azt a vagyontárgyakkal együtt letétbe helyezi.

A közeli hozzátartozó értesítéséről legkésőbb a halálesetet követő napon kell gondoskodni. 
Az elhunyt eltemettetésekor a megállapodásban foglaltaknak megfelelően kell eljárni.
Amennyiben az elhunyt megállapodással nem rendelkezik az eltemettetés megszervezéséről az örökösök gondoskodnak.
Ha az elhunyt halála előtt az eltemettetéséről rendelkezett az intézmény felé és a  takarékbetétje elhelyezésekor kedvezményezettként az intézményt jelölte meg elhalálozása esetére, az intézményvezető a visszafizetett takarékbetétből gondoskodik a temetésről.

Az intézmény vezetője – amennyiben a megállapodásban foglaltaknak megfelelően nem lehet eljárni, nincs, vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles személy, vagy az eltemettetésre köteles személy nem gondoskodik a temetésről – az elhunyt személy köztemetésének elrendelése iránt intézkedik a haláleset szerint illetékes települési önkormányzatnál.

Ha az örökös az elhunyt intézményben maradt ingóságaiért a hagyatéki végzés jogerőre emelkedését követően nem jelentkezik, az intézményvezető határidő megjelölésével felszólítja annak átvételére. Ha az örökös a kitűzött határidő elteltéig az ingóságot nem szállítja el, az intézmény azt értékesítheti vagy felhasználhatja (Ptk. 196-197.§).

Az intézmény csak a letétbe helyezett vagyon- és értéktárgyakért, készpénzért vállal felelősséget.

VI.

Foglalkoztatási illetve fejlesztési lehetőségek köre, a foglalkoztatásban való részvétel rendje

Az otthon az ellátást igénybe vevők életkorának és egészségi állapotának megfelelő foglalkoztatást biztosít, valamint a meglévő képességek fejlesztését, szintentartását az alábbi foglalkoztatási formákkal:. 

1. Szocioterápiás foglalkoztatás:

Az intézmény az ellátottak meglévő képességeinek szinten tártása és fejlesztése érdekében az egészségi állapot, képességek, életkor figyelembe vételével az alábbi formákban biztosítja a szocioterápiás foglalkoztatást:

a./ Munkaterápia keretében az intézmény a munkaképesség fejlesztése érdekében azon ellátottak részére biztosít foglalkoztatást, akik nem alkalmasak szociális foglalkoztatás keretében történő munkavégzésre. A munkaterápia célja, hogy az ellátást igénybe vevő alkalmassá váljon a szociális foglalkoztatásban való részvételre. 

A munkaterápiában résztvevő ellátott munkaterápiás jutalomban részesíthető. A munkajutalom a foglalkoztatás jellegétől függően differenciált, melynek havi összegét a munkalapon rögzített tevékenység jellege és a munkában töltött idő alapján az intézmény vezetője és a foglalkoztatást vezető szakember határozza meg.  

A munkaterápiás jutalom  független attól, hogy a munkaterápiában résztvevő ellátott rendszeres havi jövedelemmel rendelkezik-e vagy sem. Ha az ellátott költőpénzben részesül, a költőpénz összege nem csökkenthető a munkaterápiás jutalom összegével.

A jutalmazás gyakoriságáról, a jutalomban részesülő személyekről, valamint annak alkalmankénti összegéről a munkaterápiában való részvétel figyelembe vételével az intézmény vezetője – a foglalkoztatást segítő dolgozók javaslata alapján – határoz.

b./ Terápiás és képességfejlesztő foglalkozás keretében az intézmény biztosítja az ellátást igénybe vevő megmaradt képességeinek fejlesztését, szinten tartását.

A szabadidő kultúrált eltöltése érdekében minden ellátást igénybe vevő részt vehet egyéni érdeklődésének megfelelően a különböző szakkörök (kézimunka, rajz, énekkar, kultúrcsoport stb.) tevékenységében, illetve a különböző sport jellegű játékokban. A megfelelő feltételeket és eszközöket az otthon biztosítja.

Az otthonban szervezett programokon, rendezvényeken való részvétel (farsangi mulatság, szüreti bál, ki - mit - tud, Tisza parti kirándulások, világi és egyházi ünnepségek) valamennyi lakó számára ingyenes.

Az intézményen kívül szervezett programok (távolabbi kirándulás, színház, mozi, kiállítás látogatása, üdülés, stb.) önköltségesen vehető igénybe, amihez a résztvevők számának és egészségi állapotának megfelelő kísérői létszámot az intézmény biztosítja.

2. Szociális foglalkoztatás

Az intézmény biztosítja azon ellátást igénybe vevők intézményen belüli foglalkoztatását, akik a rehabilitációs alkalmassági vizsgálatot végző szakértői bizottság szakértői véleménye szerint alkalmasak szociális foglalkoztatás keretében történő munkavégzésre. Az ellátott foglalkoztatásáról – a szakértői vélemény alapján – az intézmény vezetője dönt.
A szociális foglalkoztatás munka-rehabilitáció, valamint fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás keretében valósul meg.

a./ A munka-rehabilitácis foglalkoztatás célja, az ellátást igénybe vevő munkaképességének, valamint testi és szellemi képességeinek munkavégzéssel történő megőrzése, illetve fejlesztése, valamint a fejlesztő-felkészítő foglalkoztatásra való felkészítés az ellátott állapotának, képességeinek figyelembe vételével.

Munka rehabilitáció keretében végzett tevékenységek:
1)	Takarítás, tisztítás
2)	Kertek, parkok gondozása, ápolása

b./ Fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás keretében az ellátást igénybe vevő foglalkoztatása révén  az intézmény biztosítja a munkafolyamtok betanítását, az önálló munkavégző képesség kialakítását, helyreállítását, fejlesztését annak érdekében, hogy képessé váljon védett munka keretében, illetve a nyílt munkaerőpiacon történő önálló munkavégzésre.

Fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás keretében végzett tevékenységek:
1)	Háztartási kerámia gyártása
2)	Szőnyeggyártás

Mentálhigiénés ellátás biztosítása

Az intézmény feladatkörében gondoskodik az ellátást igénybe vevő mentálhigiénés ellátásáról.

 Ennek keretében biztosítja:
•	A személyre szabott bánásmódot,
•	A konfliktushelyzetek kialakítása, megelőzése érdekében az egyéni, csoportos megbeszélést,
•	A szabadidő kultúrált eltöltésének feltételeit,
•	A szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást,
•	Az ellátottak családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit,
•	Az egyéni fejlesztési tervek megvalósítását,
•	A hitélet gyakorlásának feltételeit és
•	Segíti, támogatja az intézményen belüli kis közösségek, társas kapcsolatok kialakulását és működését.
 
Az irodalom iránti érdeklődés kielégítését az intézményi könyvtár biztosítja.

Az ellátást igénybe vevők érdeklődésüknek és egészségi állapotuknak megfelelő munka jellegű foglalkoztatásban is részt vehetnek. Elsősorban az intézmény működését elősegítő munkák végzésébe kapcsolódhatnak be (takarítás, konyhai előkészítő munka, kerti munka, állatgondozás, stb.).

Az ellátást igénybe vevők az intézmény háziorvosának és szakorvosának véleménye alapján - az intézmény igazgatójának előzetes hozzájárulásával - az otthon működési körén kívül szervezett munkavégzést is vállalhatnak. Az iparszerű foglalkoztatás formáját, tartalmát, a teljesítményre vonatkozó előírásokat, a díjazás mértékét és pontos időpontját a munkaszerződés tartalmazza.

Pedagógiai fejlesztés

Az ellátást igénybe vevők pedagógiai fejlesztését a fejlesztő csoport végzi a lakók egyéni fejlesztési tervére építve, minden ellátott irányában minimálisan heti 5 egyéni vagy kiscsoportos fejlesztő foglalkozás keretében.

VII.

Térítés ellenében igénybe vehető szolgáltatások köre

Az intézmény igény szerint az alapfeladatok körébe nem tartozó szolgáltatások igénybevételét térítés ellenében biztosítja. Így különösen a személyi higiéné körébe tartozó szolgáltatások közül a női fodrász (dauer, egyedi fazonú frizura elkészítése, hajfestés, márkás hajápoló szerek használata stb.) és a különleges szakértelmet igénylő pedikűrös szolgáltatás igénybevétele, valamint a fogpótlás költsége teljes egészében az igénybe vevő ellátottat terheli.

A belföldre szervezett kirándulások, üdülések, színház- mozi- és múzeum látogatások díja, illetve utazási költsége szintén önköltséges, ezen szolgáltatásokért az ellátást igénybe vevők a ténylegesen felmerült költségeket tartoznak megfizetni.

VIII.

A térítési díj fizetésének rendje

Az intézményi ellátásért térítési díjat kell fizetni. Az intézményi térítési díj összegét évente a közgyűlés állapítja meg.

Az intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj az ellátást igénybe vevő rendszeres jövedelmének 80 %- át nem haladhatja meg, részére a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 20 %-ának személyes szükségleteinek fedezésére vissza kell maradni. 

Az alacsony jövedelemmel rendelkező ellátott részére - amennyiben jövedelméből a fenti mértékű költőpénznél kisebb összeg marad vissza - a költőpénzt az intézmény az éves költségvetéséből a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 20 %- ára egészíti ki.

Ha az ellátásban részesülő a havi jövedelméből a térítési díjat nem tudja megfizetni, a közgyűlés elnöke a személyi térítési díjat határozattal az ellátásban részesülő havi jövedelme, jelentős készpénz- vagy ingatlanvagyona, ezek hiányában a tartásra köteles és képes személy havi jövedelme alapján állapítja meg.

Rendszeres jövedelemmel nem rendelkező személy részére az intézmény a személyes szükségletek fedezésére költőpénzt biztosít, melynek mértéke a mindenkori saját jogú öregségi nyugdíjminimum 20%-a.

A jövedelemmel, készpénz és ingatlanvagyonnal, tartásra köteles és képes hozzátartozóval nem rendelkező ellátást igénybe vevő részére az intézmény fenntartója ingyenes ellátást és a jogszabályban előírt mértékű havi költőpénzt biztosít. Az intézmény által biztosított költőpénz kifizetésére minden hónap 
10-én kerül sor.

A személyi térítési díjat a tárgyhót követő hónap 10. napjáig kell az intézmény pénztárába, vagy a Vásárosnaményi OTP - nél vezetett 11744O65-154O3O14 számlára befizetni. 

Az ellátásban részesülőnek kórházi ápolás és két hónapot meg nem haladó távollét idejére a személyi térítési díj 20 %- át kell megfizetnie.

A két hónapot meghaladó távolléte idejére az ellátást igénybe vevő egészségügyi intézményben történő kezelésének tartamára a megállapított személyi térítési díj 40%-át, egyéb esetben a személyi térítési díj 60%-át kell fizetnie.

A személyi térítési díj fizetésének elmaradását az intézmény nyilvántartja és felszólítja a kötelezettet a tartozás 15 napon belüli megfizetésére. Ha a kötelezett a hátralékot a felszólítás ellenére sem fizeti meg, az intézmény a fennálló díjhátralékot nyilvántartásba veszi, és az intézmény fenntartóját negyedévente értesíti a térítési díjhátralék behajtása, vagy a behajthatatlan hátralék törlése érdekében.

A támogató szolgáltatás keretében biztosított ellátásért térítési díj állapítható meg. A térítési díj összegét évente a közgyűlés állapítja meg.

IX.

Kapcsolattartás a hozzátartozókkal, az intézményből való eltávozás és visszatérés rendje

Az otthon nyitott jellegű intézmény, az ellátottakat rokonaik, ismerőseik bármikor látogathatják, naponta 8,00-18,00 óra között. A lakók látogatóikat az erre kijelölt helyiségben, a társalgóban, csoportszobában, illetve a szobatársak beleegyezésével a lakószobákban fogadhatják.

A házirendben foglaltak betartása a látogatás ideje alatt a látogatók számára is kötelező.

Az otthon dolgozói kötelesek figyelemmel kísérni az ellátottak külső kapcsolatainak átalakulását, látogatás alkalmával részletesen beszámolnak a hozzátartozóknak, gondnokoknak a lakók egészségi állapotáról. Szükség esetén segítséget nyújtanak a lakók levelezésének lebonyolításához, telefonon történő kapcsolat-tartásához.

Az ellátottak hozzátartozóikhoz az intézmény igazgatójával, vagy osztályvezető ápolójával való előzetes egyeztetést követően bármikor elutazhatnak. Pszichiátriai betegek esetében az eltávozás engedélyezésénél az intézmény orvosának véleményét figyelembe kell venni.

A korlátozottan cselekvőképes ellátást igénybe vevő eltávozásának engedélyezése során szükséges a hozzátartozó, törvényes képviselő fogadókészségének dokumentálása, melynek megléte esetén a lakó kísérő nélkül is eltávozhat.

A cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló ellátást igénybe vevő - a fenti feltételek megléte esetén is - csak a törvényes képviselő kíséretében távozhat el az otthonból, aki a személyes visszakísérést is biztosítja. 

Szabadságnak a 6 napot meghaladó folyamatos távollét minősül, a szabadság idejére a személyi térítési díj 20 %- át kell megfizetni. Az intézményi ellátást igénybe vevőket évi 60 nap szabadság illeti meg, ennél hosszabb szabadságot az intézmény igazgatója engedélyez. A 60 napot meghaladó szabadság esetén az ellátást igénybe vevőnek a személyi térítési díj 60%-át kell megfizeti.

Az évi 60 napot meghaladó szabadság esetén az intézmény igazgatója kezdeményezi a beutalás indokainak a felülvizsgálatát.

A 24 óránál hosszabb, de 6 napnál rövidebb eltávozás rendjére is a szabadságnál alkalmazott szabályok a mérvadók.

A 24 óránál rövidebb távollét a kimenő, amit az ellátást igénybe vevők az alábbi korlátozásokkal vehetnek igénybe:
1./ A kimenő engedélyezése az ellátást igénybe vevő pillanatnyi állapotának figyelembe vételével a szolgálatban lévő nővér hozzájárulásával történhet.

2./ A kimenő során az ellátást igénybe vevőknek tekintettel kell lenniük az étkezések időpontjára, mivel az étel kiszolgálására az étkezések időpontjától számított 1 órán túl nincs lehetőség, valamint a kapuzárás időpontjára, ami nyáron 20,00 óra, ősztől tavaszig 18,00 óra.

3./ A szociális foglalkoztatásban résztvevő ellátottak a munkavégzés ideje alatt (8,30 - 12,00 óra és 12,30 - 16,00 óra) csak indokolt esetben vehetik igénybe a kimenőt.

Az engedély nélküli távollét az intézményi jogviszony megszűnését vonja maga után, ha 1 éves időtartamon belül 3 alkalommal összesen 15 napot meghaladó indokolatlan és engedély nélküli távollét után az ellátást igénybe vevő (hozzátartozója, gondnoka) az igazgató írásos értesítésének kézhezvételét követő 8 napon belül távollétét elfogadhatóan nem igazolja.

X.

Együttélési szabályok, magatartási normák az ellátást igénybe vevők egymás közötti és a dolgozókkal kapcsolatos viszonyában

Az ellátottak kötelesek egymással szemben udvariasan, tisztelettudóan viselkedni, egymás emberi méltóságát tiszteletben tartani. A durva hangnem, a kritikátlan viselkedés (trágár beszéd, veszekedés, verekedés, stb.) sem az otthon lakóinak egymás közötti, sem a dolgozókkal kapcsolatos viszonyában nem megengedett, és a házirend súlyos megsértésének minősül.

Az intézmény dolgozói mindenkor kötelesek megértéssel, segítő szándékkal viseltetni az ellátást igénybe vevőkkel szemben. Kötelesek az ellátásban részesülőkkel szemben udvariasan, emberi méltóságuk tiszteletben tartásával viselkedni.
A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy az ellátásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. 

Az ellátottak, vagy hozzátartozóik az intézményt önkéntes, közérdekű adománnyal támogathatják, amiért azonban senkit sem illethet meg különleges elbírálás.

Az éjszakai pihenés biztosítása érdekében a lakószobákban 22,00 órakor a mennyezeti világítást ki kell kapcsolni. A közös helyiségekben, társalgókban a szórakoztató elektronikai eszközöket (rádió, magnó, TV, videó, stb.) 22,00 óra után csak csökkentett hangerővel lehet működtetni. A lakószobákban az olvasólámpa, TV, stb. a szobatársak beleegyezésével 22,00 óra után is üzemeltethető, a szomszédos lakószobákban élők nyugalmának megzavarása nélkül.

A lakóépületekben csak a kijelölt helyiségekben lehet dohányozni, a lakószobákban, az ebédlőben, a közös helyiségekben dohányozni tilos.

Az intézményben a mérsékelt alkoholfogyasztás engedélyezett. A túlzott mértékű alkoholfogyasztás súlyosan sérti a Házirendet.

XI.

A házirend megsértése esetén alkalmazható intézkedések

A házirend súlyos megsértésének minősül a kritikátlan viselkedés, összeférhetetlen magatartás, túlzott mértékű alkoholizálás, az intézmény ellátást igénybe vevőinek és dolgozóinak testi épségét, életét veszélyeztető viselkedés, valamint az engedély nélküli indokolatlan távolmaradás.

Az együttélési szabályok megsértése esetén az intézményben működő Érdekképviseleti Fórum jár el, és az eset súlyosságától függően javaslatot tehet az intézmény vezetésének a házirendet megsértő ellátott más intézménybe történő áthelyezésére, vagy kezdeményezheti az intézményi jogviszonyának megszüntetését.

XII.

Az ellátottak és a szociális szolgáltatást végzők jogainak védelme:

Bentlakásos intézményi ellátást igénybe vevők jogai:

Az intézményi ellátást igénybe vevő ellátottnak joga van szociális helyzetére, egészségi és mentális állapotára tekintettel a szociális intézmény által biztosított teljes körű ellátásra, valamint egyéni szükségletei, speciális helyzete vagy állapota alapján az egyéni ellátás, szolgáltatás igénybevételére.

A szolgáltatások biztosítása során tilos a hátrányos megkülönböztetés bármilyen okból, így különösen az ellátott neme, vallása, nemzeti, etnikai hovatartozása, politikai vagy más véleménye, kora, cselekvőképességének hiánya vagy korlátozottsága, fogyatékossága, születési vagy egyéb helyzete miatt. Az ellátást igénybevevő jövedelmi helyzetét csak a törvényben, illetve a törvény felhatalmazása alapján készült kormányrendeletben meghatározott esetekben és feltételek mellett lehet vizsgálni.

Az ellátást igénybevevőnek joga van az intézmény működésével, gazdálkodásával kapcsolatos legfontosabb adatok megismeréséhez az intézményvezető tájékoztatója lapján.

A szolgáltatás végzése során figyelemmel kell lenni az ellátást igénybevevőket megillető alkotmányos jogok maradéktalan és teljes körű tiszteletben tartására.

Az ellátást igénybevevőt megilleti személyes adatainak védelme, valamint a magánéletével kapcsolatos titokvédelem.

Az intézmény nem korlátozhatja az ellátottat a személyes tulajdonát képező tárgyai, illetve mindennapi használati tárgyai használatában, kivéve a házirendben meghatározott azon tárgyak körét, amelyek veszélyt jelenthetnek az intézményben élők testi épségére.

Gondoskodni kell az ellátást igénybevevő intézménybe bevitt vagyontárgyainak, személyes tárgyainak és értékeinek megfelelő és – szükség esetén – biztonságos elhelyezéséről.

Az ellátottnak joga van a szabad mozgásra intézményen belül és kívül, figyelemmel saját és társai nyugalmára, biztonságára. Az intézményből való távozás és visszatérés rendjét a házirend szabályozza.

Az ellátottnak joga van családi kapcsolatainak fenntartására, rokonok, látogatók fogadására, melynek rendjét a házirend szabályozza.

Az ellátott gyógykezelése során figyelemmel kell lenni az egészségügyről szóló törvény betegek jogait szabályozó rendelkezéseire.

Amennyiben az ellátott egészségi állapotánál vagy egyéb körülményeinél fogva közvetlenül nem képes az illetékes szervek megkeresésére, az intézményvezető segítséget nyújt ebben, illetve értesíti az ellátott törvényes képviselőjét, vagy az ellátottjogi képviselőt a lakóotthoni ellátott jogainak gyakorlásához szükséges segítségnyújtás céljából.

Panasz esetén az intézményvezető tizenöt napon belül értesíti a panasztevőt a kivizsgálás eredményéről, mely ellen az ellátott egyet nem értés esetén jogorvoslattal fordulhat a fenntartóhoz, az intézkedés kézhezvételétől számított nyolc napon belül. 
Ezen kívül az ellátottat megilletik az ellátotti csoportra vonatkozó speciális jogok. 

Ellátottjogi képviselő:

Az ellátottjogi képviselő segítséget nyújt az ellátást igénybe vevőnek jogai gyakorlásában.

Az intézmény vezetője az ellátottakat tájékoztatja az ellátottjogi képviselő által nyújtható segítségadás lehetőségéről, az ellátottjogi képviselő elérhetőségéről.

Támogató szolgáltatás szolgáltatásait igénybe vevők jogai:	

A támogató szolgáltatást igénybe vevő ellátottnak joga van szociális helyzetére, egészségi és mentális állapotára tekintettel a szolgáltatás által biztosított teljes körű szolgáltatásra.

A szolgáltatások biztosítása során tilos a hátrányos megkülönböztetés bármilyen okból, így különösen az ellátott neme, vallása, nemzeti, etnikai hovatartozása, politikai vagy más véleménye, kora, cselekvőképességének hiánya vagy korlátozottsága, fogyatékossága, születési vagy egyéb helyzete miatt. Az ellátást igénybevevő jövedelmi helyzetét csak a törvényben, illetve a törvény felhatalmazása alapján készült kormányrendeletben meghatározott esetekben és feltételek mellett lehet vizsgálni.

Az ellátást igénybevevőnek joga van a támogató szolgáltatás működésével, gazdálkodásával kapcsolatos legfontosabb adatok megismeréséhez az intézményvezető tájékoztatója lapján.

A szolgáltatás végzése során figyelemmel kell lenni az ellátást igénybevevőket megillető alkotmányos jogok maradéktalan és teljes körű tiszteletben tartására.

Az ellátást igénybevevőt megilleti személyes adatainak védelme, valamint a magánéletével kapcsolatos titokvédelem.

Amennyiben az ellátott egészségi állapotánál vagy egyéb körülményeinél fogva közvetlenül nem képes az illetékes szervek megkeresésére, a támogató szolgáltatást végző szakemberek segítséget nyújtanak ebben, illetve értesítik az ellátott törvényes képviselőjét, vagy az ellátott jogi képviselőt az ellátott jogainak gyakorlásához szükséges segítségnyújtás céljából.

Panasz esetén az intézményvezető tizenöt napon belül értesíti a panasztevőt a kivizsgálás eredményéről, mely ellen az ellátott egyet nem értés esetén jogorvoslattal fordulhat a fenntartóhoz, az intézkedés kézhezvételétől számított nyolc napon belül. 
Ezen kívül az ellátottat megilletik az ellátotti csoportra vonatkozó speciális jogok. 

Ellátottjogi képviselő:

Az ellátottjogi képviselő segítséget nyújt az ellátást igénybe vevőnek jogai gyakorlásában.

Az intézmény vezetője az ellátottakat tájékoztatja az ellátottjogi képviselő által nyújtható segítségadás lehetőségéről, az ellátottjogi képviselő elérhetőségéről.

Szociális szolgáltatást végzők jogai:

A szociális szolgáltatást végző személyeknek biztosítani kell, hogy a munkavégzéshez kapcsolódó megbecsülést megkapják, tiszteletben tartsák emberi méltóságukat és személyiségi jogaikat, munkájukat elismerjék, valamint a megfelelő munkavégzési körülményeket biztosítsanak számukra.

Az intézmény belső utasítással rendelkezik a szolgáltatásban foglalkoztatottak védelme érdekében, az ellátást igénybevevők részéről esetlegesen felmerülő veszélyhelyzet kezelésére vonatkozóan. 

A panaszjog gyakorlásának módja

Az intézmény ellátást igénybevevője (hozzátartozója, gondnoka) az intézményi ellátást érintő panaszával a gondozást végző dolgozóhoz fordulhat a sérelem orvoslása érdekében. Amennyiben a panasz ily módon nem orvosolható, vagy jelentős érdeksérelem esetén, az intézmény igazgatójához, távollétében az intézmény főnővéréhez fordulhat.
Ha a panasz az előzőek szerint megnyugtató módon nem rendeződött, az ellátást igénybe vevő (hozzátartozója, gondnoka) az intézményben működő Érdekképviseleti Fórumhoz fordulhat. Az Érdekképviseleti Fórum jár el az intézményi jogviszonnyal kapcsolatos sérelem, a személyiségi jogokat, a hozzátartozókkal való kapcsolattartást érintő sérelem miatt, illetve azokban az esetekben, amikor az otthon dolgozói a szakmai, titoktartási, valamint vagyonvédelmi kötelezettségeiket megszegték.
Amennyiben a panasszal kapcsolatban azonnali intézkedés nem lehetséges, a panasz kivizsgálására jogosult 15 napon belül köteles a panaszost írásban tájékoztatni a vizsgálat eredményéről.
Ha a panaszos a megtett intézkedéssel nem ért egyet, vagy a panasz kivizsgálására jogosult határidőn belül nem intézkedett, panaszával az intézményt fenntartó önkormányzathoz fordulhat.

XIII.

Az Érdekképviseleti Fórum működésének szabályai

Az Érdekképviseleti Fórum hivatott az ellátást igénybe vevők érdekeinek védelmét ellátni.

Az Érdekképviseleti Fórumnak címzett panaszt írásban az intézmény igazgatójánál lehet benyújtani, aki azt köteles késedelem nélkül a Fórum elnökéhez továbbítani. A szóban előterjesztett panaszról az intézmény igazgatója jegyzőkönyvet vesz fel, és az előzőek szerint továbbítja a Fórum elnökéhez.

Az Érdekképviseleti Fórum ülését az elnök hívja össze és az ülésre írásban a panaszost is meghívja.

Az Érdekképviseleti Fórum a panaszt megvizsgálja, és arról 15 napon belül határoz. Döntéséről a panaszost írásban tájékoztatja.

A Fórum ülésein tanácskozási joggal részt vesz az intézmény igazgatója.

Az Érdekképviseleti Fórum tagjai az ellátást igénybe vevők és hozzátartozók nyílt szavazással megválasztott képviselői (7 fő). Ebből az intézményben ellátásban részesítettek (2 fő), hozzátartozó, illetve törvényes képviselő (1 fő), az intézményt fenntartó önkormányzat képviselője (1 fő), az intézmény dolgozóinak képviseletében (2 fő), és a szakmai érdekképviselet részéről (1 fő).

A Fórum elnökét a tagok titkos szavazással maguk közül választják.

Az Érdekképviseleti Fórum döntéseit, határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza.
Üléseiről minden esetben emlékeztető készül, melynek tartalmaznia kell a hozzászólások lényegét és a hozott döntéseket.

Az Érdekképviseleti Fórum működéséért, a tárgyi és technikai feltételek biztosításáért az intézmény igazgatója felelős.

Záró rendelkezések

1./ Az intézmény Házirendje a felügyeleti szerv jóváhagyásának időpontjától érvényes.

2./ A Házirend megváltoztatására csak az Érdekképviseleti Fórum egyetértésével kerülhet sor.

3./A Házirend betartásának ellenőrzéséért és az azzal kapcsolatos észrevételek megtételére az Érdekképviseleti Fórum jogosult.

Tarpa, 2006. augusztus 28.

Kelemen Péterné
       Igazgató

Jóváhagyás:

A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei 
              Önkormányzat 
  Tarpai „Kikelet” Ápoló-Gondozó Otthona
   Házirendjét jóváhagyom:

Nyíregyháza, 2006.  ........................................

………………………………………….
Szociális és Gyermekvédelmi Bizottság 
                         Elnöke