SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT
„KIKELET” ÁPOLÓ-GONDOZÓ OTTHONA
4931 T a r p a,
Tel: 45/701-100, 

SZAKMAI PROGRAM

 I. sz. LAKÓOTTHON 

1./ A lakóotthoni ellátás formája, célja, feladata:

A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat „Kikelet” 
Ápoló-Gondozó Otthona I. számú Lakóotthona fogyatékos személyek ápoló-gondozó célú lakóotthona, melynek célja olyan otthon biztosítása a kliensek számára, ahol kedve, vágyai szerint élhet, ami igényei, szükségletei szerint van kialakítva, és ahol megkaphatja mindazt a segítséget, ami zavartalan életviteléhez elengedhetetlenül szükséges.

A lakóotthonban folyó szakmai munka szervesen illeszkedik az intézmény szakmai programjába, az intézmény igazgatójának irányításával és ellenőrzésével történik.

2./ Az ellátottak köre:

Az intézmény Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott alapfeladata szerint lakóotthoni ellátást nyújt azoknak a 18 évet betöltött, aktív korú enyhe és középsúlyos értelmi fogyatékos személyek számára 14 engedélyezett férőhelyen, akik önmaguk ellátására részben képesek, folyamatos ápolást, felügyeletet nem igényelnek, továbbá a lakóotthoni életmódra eredményesen felkészíthetők, és vállalják a lakóotthoni ellátás többletköltségeit. 

Az ellátás kivételesen a lakóotthoni ellátásban részesülő fogyatékos személy kiskorú gyermeke számára is biztosítható.

A lakóotthonban élők életvitelüket, és az őket segítő személyzet szakmai munkáját tekintve, mellérendelt viszonyban állnak az anyaotthon lakóival, illetve dolgozóival.

A lakóotthonban a havi szolgálati beosztás szerint segítők látják el a gondozói, illetve a segítő szolgálatra tartozó feladatokat.

A lakóotthoni segítők munkáját az intézményvezető koordinálja. A segítőknek jelentési és egyeztetési kötelezettségük van az intézmény vezetője felé.

3./ A feladatellátás szakmai tartalma, módja, a szolgáltatások típusa, formái:

Lakóotthoni felkészítő program:

A lakóotthonban élő kliensek elsősorban az anyaintézmény lakói közül kerülnek ki, valamint azok az ellátást igénylők, akik közvetlenül lakóotthoni ellátás iránti kérelmet nyújtanak be, amennyiben az alapvizsgálat, valamint előgondozás során ennek akadálya nem merül fel. A lakóotthoni „kitagolási” program keretében valamennyien részt vesznek a felkészítő programban, melyet mentálhigiénés munkatárs, valamint gyógypedagógiai asszisztensek végeznek az Egyéni Fejlesztési Tervekre építve.

A csoportos felkészítés mellett egyéni foglalkozásokra is sor kerül. Az egyéni segítő beszélgetések, tanácsadások, felvilágosító célú kliensközpontú foglalkozások hatékonyabbak, mint a csoportos foglalkozások.

Fontos kritérium, hogy a lakót a megszokott környezetéből nem lehet hirtelen kiszakítani, mivel az számos negatív következménnyel járhat. A lakóotthonba történő áthelyezést több lépcsős felkészítő munka előzi meg, melyben fontos szerepet kap a baráti, rokoni kapcsolatok megőrzése. 

A felkészítő program során cél a lakók önismeretének elmélyítése, mely a társas együttélés alapvető feltétele.
Tudatosítani kell a lakóban, hogy mely közösségeknek tagja, a közösségben mi az elfoglalt pozíciója, szerepe. Tudatosítani kell, hogy kire számíthat problémái esetén, melyek a társas kapcsolatokban rejlő erőforrások, hogyan alakulhatnak ezek a lakóotthoni elhelyezést követően.

Fontos szerepe van az egészséges életmódra nevelésnek – az egészség, mint érték megjelenítésének, egészséges táplálkozásnak, testi higiénének, a gyógyszeres terápiák rendszerességének és indokoltságának elmélyítésének.

A felkészítő programban szerepet kell kapnia az esetleges veszélyeztető tényezők bemutatásának. Meg kell tanulnia, hogy bizonytalan helyzetekben tudjon nemet mondani, valamint arra, hogy szükség szerint segítséget kaphat, bármikor igénybe veheti a dolgozók segítségét személyi biztonsága érdekében.
A lakóotthoni felkészítő program célja:

•	A lakó képessé váljon a szabályok elfogadására,
•	Szabályokat tudjon alkotni, melyek megkönnyítik közösségi életét, növelik biztonságérzetét,
•	Elfogadja önmagát,
•	Nyitott legyen a külső környezet felé,
•	Vállalni tudja tettei következményeit,
•	Kialakuljon a lakó reális önértékelése,
•	Ismerje meg a társas viselkedés szabályait,
•	Kialakuljanak egészségét megőrző szokásai,
•	Együttműködővé váljon a kisebb és nagyobb lakóközösséggel.

Hosszú távú cél:

•	Érzelmi biztonság és önbecsülés kialakítása,
•	A környezethez való alkalmazkodási képesség növelése,
•	Az értelmi alapú visszautasítás megalapozása (devianciák esetén)
•	Az irányított figyelem idejének növelése,
•	A kommunikációs képesség javítása.

Mivel a lakóotthon lakói többségében értelmileg középsúlyosan sérült emberek, fontos, hogy a felkészítő program során minden nap az előzőekben tanultak ismétlésével, újratanításával kezdődjön, s erre épüljenek az új ismeretek.

Az új ismeretek elmélyítése, szinten tartása nagy feladatot ró a szakdolgozókra a felkészítő program befejezése után is.
Az előre nem látható problémák megoldása és a folyamatos feszültség-levezető foglalkozások tartására fel kell készülni.

A kliens részére hosszú és rövidtávú célokat kell meghatározni, elkészíteni a célok eléréséhez az ütemtervet, cselekvési tervet:

•	Anyaotthonnal való kapcsolattartás,
•	Régi kötelékek ápolása,
•	Praktikus ismeretek bővítése,
•	Közösségteremtő csoportos foglalkozások tervezése,
•	A Házirendben foglaltak megismertetése, elfogadtatása, betartatása,
•	Preventív, egészségnevelő célú foglalkozások szervezése,
A lakóotthoni segítők munkájukat az intézmény Szakmai Programjának figyelembe vételével végzik, így adminisztrációs tevékenységük az abban meghatározottak szerint történik.

Igényelhető szolgáltatások a lakóotthonban élők számára:

•	Étkezés önköltségi áron történő igénybe vétele,
•	Munka jellegű foglalkoztatás megszervezése,
•	Pénzkezeléssel kapcsolatos segítségnyújtás,
•	Egészségügyi, mentálhigiénés alapszolgáltatás (tanácsadás, életvitel javítását segítő programok),
•	Szabadidős programok szervezése (kirándulás, rendezvények),
•	Sportszerek használatának biztosítása.

4. Az ellátás igénybevételének módja, feltétele:

A lakóotthon kliensei egyrészt az intézmény ellátást igénybe vevői közül kerülnek áthelyezésre, valamint azok az ellátást igénylők, akik közvetlenül lakóotthoni ellátás iránti kérelmet nyújtanak be, tekintettel arra, hogy az alapvizsgálat, valamint előgondozás során ennek akadálya nem merül fel. 
Rendelkezniük kell azokkal a készségekkel, képességekkel és egyéni motiváltsággal, amelyek alapját képezik a lakóotthoni felkészítő program végrehajtásának.

a./ A térítési díj fizetésére vonatkozó szabályok:

A lakóotthoni ellátásért intézményi térítési díjat kell fizetni, melynek összegét évente a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés állapítja meg. Ennek összegéről a lakó írásban értesül.

A lakóotthoni ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg az ellátást igénybe vevő havi jövedelmének 50%-át.

Ha az ellátásban részesülő a havi jövedelméből nem tudja megfizetni az intézményi térítési díj mértékével azonos személyi térítési díjat, a fenntartó határozattal állapítja meg a személyi térítési díj összegét
-	az ellátásban részesülő havi jövedelmének,
-	jelentős készpénz vagy ingatlanvagyonának, ezek hiányában
-	a tartásra köteles és képes személy havi jövedelmének figyelembe vételével.

b./ A lakóotthon által nyújtott egyéb szolgáltatások igénybevételének díja:

Az intézmény igény szerint az alapfeladatok körébe nem tartozó szolgáltatások igénybevételét térítés ellenében biztosítja. Így különösen a személyi higiéné körébe tartozó szolgáltatások és a szakértelmet igénylő pedikűrös szolgáltatás igénybevétele, valamint a fogorvos által nyújtott szolgáltatás költsége teljes egészében az igénybevevőt terheli.

A belföldre szervezett kirándulások, üdülések, színház, mozi és múzeumlátogatások díja, illetve utazás költsége szintén önkéntes, ezen szolgáltatásokért a lakónak a ténylegesen felmerült költségeket kell megfizetnie.

5. Ápolási, gondozási és fejlesztési feladatok jellege, tartalma:

a./ Ápolási, gondozási feladatok jellege, tartalma:

A lakóotthonban élő ellátott ápolást, gondozást nem igényel. Esetleges betegség esetén rendelkezésre áll az anyaotthon elkülönítője, illetve a kórházi gyógykezelés lehetősége.

b./ Fejlesztési feladatok jellege, tartalma: 

A fejlesztő munka az Egyéni Fejlesztési Tervekre épülve, komplex fejlesztés keretében valósul meg. 

A lakók fejlesztése az alábbi foglalkozáscsoportokat foglalja magába:
•	Mennyiségi ismeretek
•	Kommunikáció
•	Egészséges életmódra nevelés
•	Háztartási ismeretek
•	Mozgáskultúra
•	Kultúrtechnika
•	Vizuális kultúra és zeneterápia

A felnőtt értelmileg sérült személyiség- és identitásfejlesztése mindenképpen igényli mindazon ismeretek és készségek gyakorlását, amelyek a munkában, a közlekedésben, az önmaga és környezete ellátásában, a felmerülő problémák megoldásában szükségesek. A szociális részvétel és aktivitás erősítését, amelynek keretében megismerik és alkalmazzák a közösségi élet szabályait, formáit, megtanulják, és alkalmazni tudják a nő és a férfi egymással együtt élésének szerepeit.
Saját cselekedeteik megítélésének, felelősségük felismerésének gyakorlását.
Képesek legyenek szabadidejüket közösen vagy egyedül értelmesen eltölteni.
Tudják egymást és környezetüket megérteni, önmagukat megértetni, saját gondolataikat elmondani, kérni és jelezni, felkészüljenek arra, hogy a nézeteltéréseket is tudni kell tolerálni.

A felnőtt nevelés tartalma az egyéni fejlesztési tervhez igazodik, mégis nyitott, a mindenkori és egyénileg értékelt életszükségletekhez kapcsolódó; a sérülttel közösen, az Ő igényeitől befolyásoltan szervezett; az életkori és értelmi sajátosságok figyelembe vevő, az intézmény mindennapjaihoz (ünnepségek, házirend) igazodó, sokoldalú, folyamatos tevékenység.

Kiemelt szerepet kell fordítani az irányba, hogy a megszerzett tudás ne csupán foglalkozási téma maradjon, hanem a későbbiekben is kérjük és ellenőrizzük annak betartását, hisz csak így válhat az ismeretből újonnan kialakult jó szokás, melynek megvalósulását, figyelemmel kísérését és következetes számon kérését, a mindennapi életbe való beépülését nem csak a fejlesztő csoport munkatársainak, hanem az intézmény minden dolgozójának szem előtt kell tartani.

A megszerzett tudásra építve, azt folyamatosan bővítve kell ismereteiket fejleszteni, hogy életperspektívájuk minél teljesebb legyen.
A kommunikáció fejlesztésénél nagy figyelmet kell fordítani a tartalmi fejlesztés, és a formai fejlesztés fontosságára, hiszen ha érthető, világos módon fejezik ki mondanivalójukat, csökkennek a sérülésből adódó hátrányok, hozzájárul, hogy egyenrangú polgárként éljenek, és vegyenek részt a társadalom életében.

Egy jobb kommunikációs szint kialakításával, a fogyatékos kép viszonylagos kompenzációja érhető el, melynek következtében értékes emberi kapcsolatok alakítása mellett sikeresebbé, tartalmasabbá teszi a sérült életét. Ehhez szükséges a kommunikációra ösztönző környezet és légkör biztosítása, valamint a kommunikáció, illetve a beszéd strukturált fejlesztése.

A jobb kommunikációs szint önbecsülést eredményez, elősegíti, hogy képességeit kibontakoztassa, önmagát jobban megvalósítsa, felgyorsíthatja önállósodását a függőségtől az önirányításig, kiszélesíti kompetenciái körét.

Ennek megfelelően az önálló életvitelre felkészítendőnek a legbonyolultabb kommunikációs helyzetig sokféle témakörben kell jártasságot szereznie, hogy kompetens lehessen saját dolgai irányításában.

Mennyiségi ismeretek, pénzhasználat keretében az önálló életvitelre készülőnek ismereteket kell szerezni a heti vagy havi költőpénz beosztása tekintetében, meg kell tanulnia az idejével, pénzzel, vízzel, gázzal, villamos-energiával való takarékos gazdálkodást. Ismereteket kell szerezni a mértékegységek tekintetében.

A háztartási ismeretek vásárlással kapcsolatos ismeretek, főzési ismeretek, házkörüli munkák elsajátítására kell hogy irányuljanak.
Meg kell ismernie a háztartásban használatos elektromos eszközöket, azok működését, rendeltetésszerű használatát és az eszközökkel kapcsolatos veszélyforrásokat. Fontos a háztartási tisztítószerek használatának, tárolásának és esetleges egészségkárosító hatásainak megismertetése.
Szerezzen gyakorlatot az ételkészítés, tálalás, tárolás terén. Ismerje meg a tartós élelmiszerek tárolásának szabályait.
Kertgazdálkodás keretében a munkafolyamatok megismertetése a mag elvetésétől elkezdve a termések betakarításáig, majd a háztartási ismeretek keretében a zöldségfélék feldolgozása a cél.

Az egészséges életmód kialakítása tekintetében az egészség megőrzése a cél. Ezért az ellátottat fizikai aktivitást igénylő életvitelre, személyi higiéniájának és környezete tisztaságának folyamatos fenntartására, öltözködési, étkezési, önkiszolgáló tevékenysége színvonalának emelésére kell ösztönözni, egészségének karbantartása, ezzel együtt az öregedési folyamatok lehetőség szerinti lassítása érdekében. 

A lakóotthoni életre való felkészítés során előtérbe kell kerülni az intézeten kívüli életben majdan szükséges új ismeretek megtanításának, olyan váratlan élethelyzetek esetén - hirtelen fellépő rosszullét, magas láz, stb. -, amikor azonnal kell segíteni önmagukon vagy lakótárson, és nincs karnyújtásnyira a segítő. 

A személy- és a környezet higiéniájának kialakítása, fenntartása körében a már meglévő bizonyos fokú önkiszolgálási szintet úgy továbbfejleszteni, hogy a lakó figyelmeztetés és nógatás nélkül, saját belső indíttatásból, a tisztaság jóérzése által motiváltan, a nap minden szakában ápolt legyen, vegye észre, hogy mikor érkezett el a frizurája felújításának vagy a borotválkozás ideje. 

Bőrük, testi sajátságaik, esetleges érzékenységük ismeretében igényeljék és tudják használni a számukra legmegfelelőbb illatszereket, testápoló eszközöket. 
Az önálló élet velejárójaként szokják meg, hogy a fürdőszobát, kádat, zuhanyzót, mosógépet hagyják tisztán maguk után. 

Társas érintkezés keretein belül nagy hangsúlyt kell helyezni a kultúrált viselkedés szabályainak megismertetésére és elsajátítására:
•	A családon, közösségen belüli viselkedési normákra.
•	Személyi adatok ismeretére.
•	Az együttélés szabályaira. 
•	A speciális élethelyzetekben való viselkedésre (betegség, gyász, szexualitás).
•	Az öltözködésre, mely korhoz, nemhez, egyéniséghez kell hogy igazodjon.
•	Vendéglátás, látogatás szabályaira.
•	Terítés, étkezés, tálalás szabályaira, étteremben való viselkedésre.
•	Utcán való viselkedés, közlekedés szabályai.
•	Bemutatkozás, megszólítás, köszönés, tegezés, magázás szabályai.
•	Különböző intézményekben való viselkedés, ügyintézés.
6.  A foglalkoztatás

Az intézmény az ellátást igénybe vevők foglalkoztatását szocioterápiás foglalkozások, valamint szociális foglalkoztatás keretében biztosítja.

Szocioterápiás foglalkozás:

Az intézmény az ellátottak meglévő képességeinek szinten tártása és fejlesztése érdekében az egészségi állapot, képességek, életkor figyelembe vételével az alábbi formákban szocioterápiás foglalkozást biztosít:

•	Munkaterápia keretében az intézmény a munkaképesség fejlesztése érdekében azon ellátottak részére biztosít foglalkoztatást, akik nem alkalmasak szociális foglalkoztatás keretében történő munkavégzésre. A munkaterápia célja, hogy az ellátást igénybe vevő alkalmassá váljon a szociális foglalkoztatásban való részvételre.	 
Lehetséges formái az Intézmény működési körén belül végzett munka: házi, ház körüli teendők, pl.: mosodai kisegítő munka, udvari kisegítő munka, takarítás, kerti munka, konyhai kisegítő munka, portási teendők, stb.

•	Terápiás és képességfejlesztő foglalkozás célja az ellátást igénybe vevő megmaradt képességeinek fejlesztése, szinten tartása.

A szabadidő kultúrált eltöltése érdekében minden ellátást igénybe vevő részt vehet egyéni érdeklődésének megfelelően a különböző szakkörök (kézimunka, rajz, énekkar, kultúrcsoport stb.) tevékenységében, illetve a különböző sport jellegű játékokban. 

A részletes feladatokat az egyéni gondozási terv, ápolási terv és a foglalkoztatás dokumentációi, munkatervei, a foglalkoztatás szabályai stb. tartalmazzák.

 Szociális foglalkoztatás

Az intézmény biztosítja azon ellátást igénybe vevők intézményen belüli foglalkoztatását, akik a rehabilitációs alkalmassági vizsgálatot végző szakértői bizottság szakértői véleménye szerint alkalmasak szociális foglalkoztatás keretében történő munkavégzésre. Az ellátott foglalkoztatásáról – a szakértői vélemény alapján – az intézmény vezetője dönt.
A szociális foglalkoztatás munka-rehabilitáció, valamint fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás keretében valósul meg.

•	A munka-rehabilitácis foglalkoztatás célja, az ellátást igénybe vevő munkaképességének, valamint testi és szellemi képességeinek munkavégzéssel történő megőrzése, illetve fejlesztése, valamint a fejlesztő-felkészítő foglalkoztatásra való felkészítés az ellátott állapotának, képességeinek figyelembe vételével.

Munka rehabilitáció keretében végzett tevékenységek:
1)	Takarítás, tisztítás
2)	Kertek, parkok gondozása, ápolása

•	Fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás keretében az ellátást igénybe vevő foglalkoztatása révén  az intézmény biztosítja a munkafolyamtok betanítását, az önálló munkavégző képesség kialakítását, helyreállítását, fejlesztését annak érdekében, hogy képessé váljon védett munka keretében, illetve a nyílt munkaerőpiacon történő önálló munkavégzésre.

Fejlesztő-felkészítő foglalkoztatás keretében végzett tevékenységek:
3)	Háztartási kerámia gyártása:
4)	Szőnyeggyártás

A részletes feladatokat a szociális foglalkoztatás szakmai programja tartalmazza.

7. Az ellátottak és a szociális szolgáltatást végzők jogainak védelme:

Lakóotthoni ellátottak jogai:

A lakóotthoni ellátást igénybe vevő ellátottnak joga van szociális helyzetére, egészségi és mentális állapotára tekintettel a lakóotthon által biztosított teljes körű ellátásra, valamint egyéni szükségletei, speciális helyzete vagy állapota alapján az egyéni ellátás, szolgáltatás igénybevételére.

A szociális szolgáltatások biztosítása során tilos a hátrányos megkülönböztetés bármilyen okból.

Az ellátást igénybe vevőnek joga van az intézmény működésével, gazdálkodásával kapcsolatos legfontosabb adatok megismeréséhez az intézményvezető tájékoztatója alapján.

A szolgáltatás végzése során figyelemmel kell lenni az ellátást igénybevevőket megillető alkotmányos jogok maradéktalan és teljes körű tiszteletben tartására.

Az ellátást igénybevevőt megilleti személyes adatainak védelme, valamint a magánéletével kapcsolatos titokvédelem.

Az intézmény nem korlátozhatja az ellátottat a személyes tulajdonát képező tárgyai, illetve mindennapi használati tárgyai használatában, kivéve a házirendben meghatározott azon tárgyak körét, amelyek veszélyt jelenthetnek a lakóotthonban élők testi épségére.

Gondoskodni kell az ellátást igénybevevő lakóotthonba bevitt vagyontárgyainak, személyes tárgyainak és értékeinek megfelelő és – szükség esetén – biztonságos elhelyezéséről.

Az ellátottnak joga van a szabad mozgásra lakóotthonon belül és kívül, figyelemmel saját és társai nyugalmára, biztonságára. A lakóotthonból való távozás és visszatérés rendjét a házirend szabályozza.

A lakóotthoni ellátottnak joga van családi kapcsolatainak fenntartására, rokonok, látogatók fogadására, melynek rendjét a házirend szabályozza.

Az ellátott gyógykezelése során figyelemmel kell lenni az egészségügyről szóló törvény betegek jogait szabályozó rendelkezéseire.

Amennyiben a lakóotthoni ellátott egészségi állapotánál vagy egyéb körülményeinél fogva közvetlenül nem képes az illetékes szervek megkeresésére, az intézményvezető segítséget nyújt ebben, illetve értesíti az ellátott törvényes képviselőjét, vagy az ellátottjogi képviselőt a lakóotthoni ellátott jogainak gyakorlásához szükséges segítségnyújtás céljából.

Panasz esetén az intézményvezető tizenöt napon belül értesíti a panasztevőt a kivizsgálás eredményéről, mely ellen a lakóotthoni ellátott egyet nem értés esetén jogorvoslattal fordulhat a fenntartóhoz, az intézkedés kézhezvételétől számított nyolc napon belül. 
Ezen kívül a lakóotthoni ellátottat megilletik az ellátotti csoportra vonatkozó speciális jogok. 

Ellátottjogi képviselő:

Az ellátottjogi képviselő segítséget nyújt a lakóotthoni ellátást igénybe vevőnek jogai gyakorlásában.

Az intézmény vezetője az ellátottakat tájékoztatja az ellátottjogi képviselő által nyújtható segítségadás lehetőségéről, az ellátottjogi képviselő elérhetőségéről.

Szociális szolgáltatást végzők jogai:

A szociális szolgáltatást végző személyeknek biztosítani kell, hogy a munkavégzéshez kapcsolódó megbecsülést megkapják, tiszteletben tartsák emberi méltóságukat és személyiségi jogaikat, munkájukat elismerjék, valamint a megfelelő munkavégzési körülményeket biztosítsanak számukra.

Az intézmény belső utasítással rendelkezik a szolgáltatásban foglalkoztatottak védelme érdekében, az ellátást igénybevevők részéről esetlegesen felmerülő veszélyhelyzet kezelésére vonatkozóan. 

8. A lakóotthon szakmai létszáma és szakképzettség szerinti megoszlása:

Munkakör	Létszám	Szakképzettség	
Szociális segítő	3 fő	2 fő szociális gondozó és szervező 
1 fő szociális gondozó és ápoló  	
Ápoló, gondozó	1 fő	Szociális gondozó és ápoló	

Tarpa, 2006. augusztus 29.

Kelemen Péterné
      Igazgató

Jóváhagyás:

A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat
„Kikelet” Ápoló-Gondozó Otthon Tarpa
I. számú Lakóotthona Szakmai Programját jóváhagyom:

Nyíregyháza, 2006 ………………………………

……………………………………..	
     Szociális és Gyermekvédelmi Bizottság

2.sz. melléklet

A lakóotthon működésének jellege, működési feltétele:

A Tarpai „Kikelet” Ápoló-Gondozó Otthon önállóan gazdálkodó költségvetési intézmény.

Az intézményi háttérrel működő lakóotthon működési költségei nincsenek külön részletezve, költségvetése szervesen kapcsolódik az intézmény költségvetéséhez.

Az intézmény 2006. évi költségvetése
	
Bevétel:	
	Működési bevétel	40.000. E. Ft.	
	Támogatás	118.300. E. Ft.	
	Bevétel összesen:	158.300. E. Ft.	
			
Kiadás:	
	Személyi juttatások	101.730. E. Ft.	
	Járulékok	32.100. E. Ft.	
	Dologi kiadások	24.400. E. Ft	
	Ellátottak pénzbeni juttatásai	      70. E. Ft	
	Kiadás összesen:	158.300. E. Ft