NAGYGERESD  KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK

19 / 2007./ XII.27./SZÁMÚ RENDELETE

A SZOCIÁLIS IGAZGATÁSRÓL, AZ EGYES SZOCIÁLIS ELLÁTÁSOKRÓL

Nagygeresd község Önkormányzatának Képviselőtestülete a többször módosított 1993. évi III. tv. -ben ( továbbiakban: Sztv ) 1.§(2) bekezdésében, a 10.§(1) bekezdésében, a 32.§(3) bekezdésében és a 92.§(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a szociális igazgatásról és az egyes szociális ellátásokról az alábbi rendeletet alkotja:

I.

Általános rendelkezések

A rendelet célja

1.§

E rendelet célja, hogy a törvényi felhatalmazással összhangban megállapítsa az önkormányzat által a helyi sajátosságoknak megfelelő, a szociális rászorultságtól függő, pénzben és természetben biztosított szociális ellátások, a személyes gondoskodást nyújtó ellátások formáit , szervezeti kereteit, az eljárási és jogosultsági szabályokat, továbbá azok igénybevételének és érvényesítésének módját feltételeit és garanciáit.

Eljárási rendelkezések

2. §

1./ A szociális rászorultságtól függő pénzbeli és természetbeni ellátások iránti kérelmeket az
      a körjegyzőség hivatalában ( továbbiakban: hivatal ) lehet előterjeszteni   írásban, vagy
      szóban.
    
2./  Sürgős szükség esetén – ha az igénylő életkörülményei az azonnali segítséget indokolják – a 
      támogatás bizonyítási eljárás nélkül, az igénylő nyilatkozata alapján megadható, a 
      bizonyítékok  utólagos csatolása mellett, kivéve az  Sztv. 93. § - ban foglalt ellátások esetén.

3./ A kérelem átvételekor vizsgálni kell azt, hogy a szükséges iratokat a kérelmező csatolta -e,
     illetve a kérelemből megállapítható - e a kérelem tárgya, illetve a kérelmező adata.

4./ A kérelem mellékleteként csatolandó iratokat ( igazolások, nyilatkozatok) jelen rendelet 1. sz.
     melléklete tartalmazza.

5./ A körjegyző köteles a kérelmező által benyújtott igazolások, adatok valódiságát vizsgálni, 
      amelyhez felhasználhatja a jövedelem - adózási rendszer adatait, a helyi népesség-
      nyilvántartás adatait, mely adatokat köteles bizalmasan kezelni, azokat kizárólag a szociális
      törvényben és  az adatvédelmi törvényben foglaltak szerint felhasználni.

6./ A szociális ellátásokra való jogosultság megállapításakor – ha törvény vagy rendelet másképp 
     nem rendelkezik, a háztartás tagjainak jövedelmére vonatkozó igazolásra az Sztv. 10 § (2)-(9) 
     bekezdéseiben foglaltak az irányadóak azzal, hogy a jövedelem összege a munkáltató által 
     kiadott igazolással, folyószámla-kivonattal, postautalvánnyal, vagy az APEH által kiadott 
     igazolással igazolható.*

Az ellátások folyósítása

3.§

Az ellátásokat postai utalványon, vagy a kérelmező lakossági folyószámlájára utalással, illetve
házipénztárból való közvetlen kifizetéssel, vagy  a hivatal kézbesítője által kell  kifizetni.

4. §

Azoknál az ellátásoknál, ahol az öregségi nyugdíj legkisebb összegéhez igazodik a megállapított támogatás, s ha az öregségi nyugdíj legkisebb összege változik az Sztv. 25. § (5) bekezdésében foglaltak az irányadók.

II.

Pénzbeli ellátások 

5.§

Szociális rászorultság esetén a jogosult számára
     a./  a települési önkormányzat képviselőtestülete az SzTv – ben, illetve jelen rendeletben 
            meghatározott feltételek szerint:
            aa.) az SzTv 38.§ (9) bekezdésben foglalt lakásfenntartási támogatást
            ab.) átmeneti segélyt
     b./ A települési önkormányzat polgármestere a képviselőtestülettől kapott átruházott 
            hatáskörében az SzTv – ben, illetve jelen rendeletben meghatározott feltételek szerint:
            ba.) az Sztv. 38. § (1) bekezdésében foglalt lakásfenntartási támogatást
	bb.) az SzTv 43/B § ( 1) bekezdésében foglalt ápolási díjat
            bc.) temetési segélyt
     c./   A körjegyző  az Sztv – ben, illetve jelen rendeletben meghatározott
            feltételek szerint:
            ca.) időskorúak járadékát
    	cb.) aktív korúak ellátását
	cc.) az Sztv 41. § (1) és a 43/A. § (1) bekezdésében foglalt ápolási díjat
     állapít meg. **

*    Beiktatta a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.
* * Módosította a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.

Időskorúak járadéka

6.§

A körjegyző az Sztv. 32/B – 32/E § - ai szerint támogatást nyújt a megélhetést biztosító jövedelemmel nem rendelkező időskorú személyek részére.

Rendszeres szociális segély

7.§

Az aktív korúak ellátásának  kérelmezésére, megállapítására, folyósítására  és megszüntetésére az Sztv. 37/A – 37/H § - ai rendelkezéseit kell alkalmazni a 4.§ és 5. § - ban foglalt  kiegészítésekkel.*

Az aktív korú, nem foglalkoztatott személy együttműködése

8.§

(1)Az Sztv.37/B.§.(1)bek.b-c. pontjában megjelölt  személyek közül  a rendszeres szociális segélyre   jogosult  a segély  folyósításának feltételeként együttműködésre köteles 
Felső – Répcementi Többcélú Kistérségi  Gyermekjóléti Szolgálattal   ( a továbbiakban : együttműködésre kijelölt szerv).
(2)        A nem foglalkoztatott személy  köteles 
•	megjelenni az együttműködésre kijelölt szervnél nyilvántartásba vétel céljából a rendszeres szociális segélyt megállapító határozat jogerőre emelkedésétől számított  15 napon belül,
•	a szociális helyzetéhez és mentális állapotához igazodó beilleszkedési programról 30 napon belül megállapodik az együttműködésre kijelölt szervvel,
•	teljesíti a beilleszkedést segítő programban foglaltakat,
•	az esetleges akadályoztatásáról a kijelölt szervet előzetesen értesíteni, illetve az akadályoztatás okát  3 munkanapon belül igazolni. 
(4)       Az együttműködésre kijelölt szerv a nyilvántartásba vételt követően:
•	tájékoztatást ad a beilleszkedést segítő programok típusairól, az együttműködés elmulasztásának következményeiről,
•	a nem foglalkoztatott személlyel közösen  kidolgozza az egyéni élethelyzethez igazodó, beilleszkedést segítő programot, amelyről az ügyféllel 30 napon belül megállapodást köt,
•	a nem foglalkoztatott személlyel a megállapodásban foglaltak szerint kapcsolatot tart,
•	jelzi a jegyzőnek a nyilvántartásba vétel megtörténtét,
•	jelzi a jegyzőnek, ha a nem foglalkoztatott személy az együttműködési kötelezettségét megszegi.
(5)      A beilleszkedési program típusa:
•	munkavállalási tréning,
•	munkakeresési tréning,
•	közoktatási tréning
•	önismeret-  és személyiségfejlesztés
•	háztartási és szocializációs ismeretek
•	problémaelemző és megoldó technikák,* *

*, ** Módosította a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.
Az együttműködési kötelezettség megszegése

9.§

Együttműködést nem vállalónak minősül a segélyezett, ha:
a) e rendelet  4. §  (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségét nem teljesíti, 
b) ha a segélyezett az Sztv,.  37/C. (4) bek. szerinti személy, és a felajánlott és megfelelő munkát nem fogadja el, a közfoglalkoztatásra irányuló jogviszonyát jogellenesen megszünteti, továbbá akinek a közfoglalkoztatásra irányuló jogviszonyát a munkáltató rendkívüli felmondással szünteti meg.*

Közcélú  munka

10.§

Az önkormányzat az aktív korú nem foglalkoztatott személyek munkaerő – piaci helyzetének javítása érdekében éves foglalkoztatási terv alapján közfoglalkozást szervez. **

Lakásfenntartási támogatás

11.§

1./ A települési önkormányzat polgármestere a Sztv. 38. § (1) – (8) bekezdésében foglaltak
      szerint normatív lakásfenntartási támogatást állapít meg. 
2./ Amennyiben a kérelmező a lakás nagyságát nem tudja hitelt érdemlően igazolni, úgy a 
     kérelem mellékleteként benyújtott helyszínrajz alapján a lakás nagyságát a jegyző a 
     helyszínen ellenőrzi. ***

12.§

1./ A képviselőtestület a SzTv. 38. § (9). bekezdésében foglaltak szerint önálló ellátásként helyi 
     lakásfenntartási támogatást állapíthat meg annak, akinek a háztartásában az egy főre jutó havi 
     jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200 % - át, és   a 
     lakásfenntartás elismert havi költsége a háztartás havi összjövedelmének a 30  % - át nem 
     haladja meg.

2./ A helyi lakásfenntartási támogatás esetében a lakásfenntartás elismert havi költségére a Sztv. 
     38. § (3). bekezdésében foglaltak, az elismert lakásnagyságra a Sztv. 38. §. (4). bekezdésében 
     foglaltak az irányadók.

3./ A helyi lakásfenntartási támogatás egy hónapra jutó összege a  lakásfenntartás elismert havi 
     költségének max. 50 % - a, de legalább havi 2.500.- Ft, mely támogatás a kérelem benyújtása
     hónapjának első napjától illeti meg a kérelmezőt.

4./ A helyi lakásfenntartási támogatás az év bármely napján igényelhető, s a  támogatást egy évre 
     kell megállapítani.

*    Módosította a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.
**  Módosította a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.
***Beiktatta a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.

5./ A lakásfenntartási támogatást természetben kell megállapítani, ha
     a./ a kérelem erre irányul
     b./ a kérelmező életvitele alapján feltételezhető, hogy a pénzbeli ellátás felhasználása nem a
          lakhatás  megőrzése érdekében történik.

6./ A természetbeni ellátás különösen: közüzemi díj szolgáltató részére történő átutalása, 
      lakáscélú törlesztő részlet pénzintézet részére történő megfizetése, tüzelőanyag, vagy annak 
      beszerzésére fordítható utalvány biztosítása.

Ápolási díj

13.§

1./ Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú 
     hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.

14.§

1./ A körjegyző ápolási díjat állapít meg:

     a.) az Sztv. 41.§(1) bekezdése alapján a súlyosan fogyatékos vagy a tartósan beteg 18 év alatti
          személy gondozását, ápolását végző nagykorú hozzátartozónak
     b.) az Sztv. 43/A.§ (1) bekezdése alapján a fokozott ápolást igénylő, súlyosan fogyatékos 
          személy gondozását, ápolását végző hozzátartozónak.

2./ Az  (1) bekezdésben meghatározott ápolási díj havi összegére az Sztv. 44. § - ban foglaltak az 
     irányadók.
15.§

1./ A Képviselőtestülettől kapott átruházott hatáskörében a polgármester ápolási díjat állapít meg   
     az Sztv. 43/B. § - a alapján annak a hozzátartozónak, aki a 18. életévét betöltött tartósan beteg 
     személy ápolását, gondozását végzi, feltéve, hogy  az egy főre számított havi családi 
     jövedelem  nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150 % - át, 
     és az ápolt jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 
     150 %-át.

2./ Ápolási díj kizárólag az ápolttal közös háztartásban együtt élő hozzátartozó számára 
     állapítható meg.

3./ A képviselőtestület által megállapított ápolási díj havi összege az öregségi nyugdíj mindenkori 
     legkisebb összegének 80 % - a.

Átmeneti segély

16. §

1./ Átmeneti segélyben részesíthető az a 18 életévét betöltött személy részére kérelemre vagy,   
     hivatalból, akinek

     a./ létfenntartását veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy 
           tartósan létfenntartási gonddal küzd
     b./  akik önmaguk és családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni
     c./ akik  alkalmanként jelentkező többletkiadás miatt ( betegség, elemi kár ) anyagi segítségre 
          szorulnak
     d./  15 napot meghaladóan kórházi kezelésben részesültek
     e./   tartós betegségben szenvednek, s táppénzes állományban vannak
     f./   gyógyszertámogatásként, gyógyászati segédeszköz beszerzésre
     g./  egyéb, rendkívüli ok bekövetkezése esetén(elemi kár, baleset, stb)

     feltéve, hogy a családjában az egy főre eső jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj
     mindenkori legkisebb összegének 150% -át, egyedül élő, gyermekét egyedül nevelő
     kérelmező   esetén annak 180 % - át.

2./ Átmeneti segélyt ugyanazon kérelmező részére egy naptári éven belül legfeljebb 4 
     alkalommal lehet megállapítani.

3./ Amennyiben egy határozatban többszöri segélyezés került megállapításra, fel kell sorolni a
     későbbi kifizetések időpontjait, s a kifizetendő összeget.

17.§

1./ Az átmeneti segély egyszeri összege a rászorultságtól függően  5.000.- Ft - tól 30.000.- Ft –ig
     kerülhet megállapításra.

2./ Különös méltánylást érdemlő esetben a kérelmező évente legfeljebb egy alkalommal max.
     50.000.-Ft átmeneti segélyben részesíthető, ha a családban az egy főre eső jövedelem nem
     haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.

3./ A megállapított átmeneti segély folyósítása készpénzben történik, kivéve ha az összes körül-
     ményekre tekintettel feltételezhető, hogy a segélyt nem a rendeltetésének megfelelően hasz-
     nálják fel. Ebben az esetben a segélyt az igénylő költségeinek átvállalásával, vagy élelmiszer-
     csomag vásárlásával kell megfizetni.

18.§

Sürgős szükség esetén – ha az igénylő életkörülményei az azonnali segítséget indokolják – a 
segély bizonyítási eljárás nélkül, az igénylő nyilatkozata alapján is megállapítható. Ebben az 
esetben a polgármester intézkedhet a határozat azonnali végrehajtásaként a támogatásnak a 
hivatal pénztárából történő azonnali kifizetéséről.

Temetési segély

19.§
 
1./ A polgármester  a Szoc.tv. 46.§. - ában foglaltak alapján temetési segélyt állapít meg. 

2./ A támogatás annak állapítható meg, akinek a családjában az egy főre eső jövedelem nem  
     haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének háromszorosát, egyedül élő
     esetén  négyszeresét.

3./ A temetési segélyt a temetés napját követő 60 napon belül lehet igényelni.
 
4./ A temetési segély összege a helyben szokásos legolcsóbb temetés 10 % - a lehet minimum,
     de annak összege elérheti az (5) bekezdésben meghatározott összeget, ha a temetési költségek 
     viselése a kérelmezőnek vagy családjának a létfenntartását veszélyezteti.

5./ A helyben legolcsóbb temetés költsége: 120.000.- Ft

Köztemetés

20. §

A köztemetésre vonatkozóan az Sztv. 48. § - ban foglaltak az irányadók azzal, hogy a polgármester  a köztemetés költségének megtérítése alól 

a./ teljes egészében mentesítheti az eltemetésre köteles személyt, ha annak a családjában az egy
     főre eső    jövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.

b./ részben mentesítheti, ha az eltemetésre köteles személy családjában az egy főre eső jövedelem 
     nem  éri el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 120 % - át.

III.

Természetben nyújtott szociális ellátások

Közgyógyellátás

21.§

A körjegyző az Sztv.  50.§ (1) – (2) bekezdésében foglaltakon túl közgyógyellátási jogosultságot állapít meg annak a szociálisan rászorult személynek 
      a./ akinek a havi rendszeres gyógyító ellátásának költsége eléri vagy meghaladja az öregségi 
           nyugdíj mindenkori legkisebb  összegének a  15 % - át.
      b./ akinek az egy főre számított  havi családi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj
           mindenkori legkisebb  összegének 180 % -át, egyedül élő esetén 220 %- át.

IV.

Szociális szolgáltatások

22.§

A képviselőtestület a szociális törvényben meghatározott személyes gondoskodást nyújtó 
alapellátások közül az alábbiakat biztosítja:
-   szociális étkeztetést biztosít vásárolt élelmezés formájában
-   házi segítségnyújtást az Sztv. 63. § - ban foglaltak szerint önállóan saját feladatellátásként
-  családsegítést az Sztv. 64. § - 65. § - okban foglaltak szerint a Felső - Répcementi Többcélú 
    Kistérségi Társulás  megállapodásában foglaltak szerint.

Szociális étkeztetés

23.§

1./Étkeztetésre jogosult az a szociálisan rászorult személy, aki kora, egészségi állapota, fogyatékossága, betegsége, hajléktalansága miatt önmaga vagy eltartottja részére átmeneti vagy tartós jelleggel a napi   egyszeri  meleg étkezésről gondoskodni nem tud.

2./ Szociális helyzete alapján rászorultnak tekintendő:
 a.)  aki a nyugdíjas
 b.)  akinek a rokkantsági foka  eléri, vagy meghaladja a  67 % - ot.
 c.)  rendszeres szociális segélyezett, időskorú járadékában részesített személy
 d.)  átmeneti vagy tartós egészségromlása, egészségi állapota , fogyatékossága miatt
 e.) szenvedély-, vagy pszichiátria betegsége miatt az a személy, aki vállalja a betegségének 
       kezelését
 f.)  hajléktalan
    és akinek ellátásáról hozzátartozója, vagy vele közös háztartásban élő családtagja önhibáján 
    kívül gondoskodni nem képes.

3./ Az étkezés iránti kérelmeket a képviselőtestülettől kapott átruházott hatáskörében a    
      polgármester bírálja el.

4./  A kérelemhez mellékelni kell 
      - a (2) bekezdés a.) pontja esetén a nyugdíjjogosultságot megállapító határozatot,
     -  a (2) bekezdés b.) pontja esetén az OSZI véleményét
      - a (2) bekezdés d.)pontja esetén az egészségi  állapotra, fogyatékosságra vonatkozó orvosi 
          igazolást
      -  a (2) bekezdés e.) pontja esetén a betegség kezelését igazoló orvosi igazolást
      - a  jövedelemigazolás kiállítása, s ez alapján a térítési díj megállapítás  végett  a  családban  
         együtt   élők, illetve a tartásra köteles hozzátartozó(k)  jövedelméről szóló igazolást

24.§

1./A szociális étkeztetésért személyi térítési díjat köteles fizetni az igénybevevő, kivéve az 
    Sztv.114..§ (3)  bekezdésében foglalt személyek esetén.

2./ A  térítési díj mértékéről, annak megfizetéséről az Sztv. 114. § - 116. § - iban foglaltak az 
     irányadók.

3./ A képviselőtestülettől kapott átruházott hatáskörben a polgármester a fizetendő  térítési díj 
     összegét  a jegyző által kiadott jövedelemigazolás alapján egy év időtartamra csökkentheti .

4./ A térítési díj összegét, s a csökkentés mértékét a rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.*

*    Módosította a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.

25.§

Házi segítségnyújtás, családsegítés

1./A házi segítségnyújtás és családsegítés igénybevétele önkéntes, az ellátást igénylő, illetve 
    törvényes képviselője, közeli hozzátartozója kérelmére történhet. A kérelmeket a 
    körjegyzőséghez kell benyújtani, melyek elbírálásáról a polgármester dönt.

2./ A családsegítésért és a házi segítségnyújtásért térítési díjat nem kell fizetni.

26.§

1./ Nem állapítható meg  a 26. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő személy részére
    személyes gondoskodást nyújtó alapellátás annak a személynek, aki nappali szociális
    intézményben ( Idősek Otthona ) került elhelyezésre.

2./A személyes gondoskodás körébe tartozó ellátást meg kell szüntetni, ha:
a) az ellátás megállapítása határozott idôre vagy feltétel bekövetkeztéig történt; 
b) az ellátott az ellátást elôzetes bejelentés nélkül tartósan (legalább 2 hétig) nem vette   
                igénybe, s ezt utólag elfogadható módon nem mentette ki;
c) az ellátott magatartásával az ellátást lehetetlenné teszi vagy akadályozza;
 	d) az ellátott a részére megállapított személyi térítési díj megfizetését figyelmeztetés 
                 ellenére elmulasztotta, feltéve, hogy annak megfizetésére egyébként képes lenne.

Záró rendelkezések

27. §

1./  Ez a rendelet 2008. január 1 – jén lép hatályba.

2./ A rendeletben nem szabályozott kérdésekben „ A szociális igazgatásról és a szociális 
      ellátásokról  " szóló többször módosított  1993. évi III. tv., valamint Az egyes pénzbeli 
      szociális ellátások folyósításának és elszámolásának szabályairól szóló 63 /2006. 
      Korm. rendelet  rendelkezései az irányadók.

3./  A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti:
      Nagygeresd Önkormányzat Képviselőtestületének 7 / 2005. / VI.29. / sz. rendelete, valamint 
      az  azt módosító 3 / 2006. / III.28. / , 7 / 2007. / VIII.21./, és a 12 / 2007./ IX.14./ számú 
     önkormányzati  rendelete.

Nagygeresd, 2007. december 27 - én.

..................................................					..................................................
Németh Lajos  polgármester						Udvardy Zita körjegyző

A rendelet kihirdetésre került 2007. december     27 - én .		………………………………..
									Udvardy Zita körjegyző

1. számú melléklet a 19 / 2007. / XII.27./ számú rendelethez

A helyi rendeletben szabályozott ellátásokra vonatkozóan a kérelem mellékleteként  benyújtandó mellékletek tartalma:

Időskorúak járadéka:
-	Lakcím igazolása ( személyi igazolvány, lakcímkártya )

Rendszeres szociális segély:
-	Nyilatkozat az aktív korú nem foglalkoztatott személy rendszeres szociális segélyének megállapításához
           ………………………        ( ellátást igénylő neve, anyja neve, lakcíme) nyilatkozom, hogy
           vállalom a beilleszkedést segítő programban való részvételt.
	
Lakásfenntartási támogatás:
-   A lakásfenntartási támogatás iránti kérelemben nyilatkozni kell arról is, hogy a támogatást 
     kérő milyen jogcímen lakik a lakásban.
-   Igazolás benyújtása a  társbérletről, albérletről ( bérleti szerződés ), illetve jogerős bírói 
     végzés  benyújtása a bírói határozattal megosztott lakrészre vonatkozóan.

Lakáskarbantartási támogatás
     -  Igazolás az elszenvedett kárról ( kárszakértői jegyzőkönyv, számla a helyreállítás
           költségéről 
           szóló számla )
     -     Nyilatkozat arról, hogy az elszenvedett kár  önhibáján kívül keletkezett.

Ápolási díj:
-	Nyilatkozat a Sztv. 42 § (1) bekezdés aa.),ab), ac.) pontokban foglaltakról
Átmeneti segély
-	Igazolás – a kérelem tartalmának megfelelően: 
- gyógyszer- gyógyászati segédeszközről: gyógyszertári névre szóló számla
- elemi kár, baleset estén: káreseti jegyzőkönyv, helyreállítás költségét igazoló számla
- kórházi zárójelentés, táppénzes állományról szóló igazolás
Temetési segély:
     - temetkezési költségekről szóló számlát
     - az elhunyt halotti anyakönyvi kivonatát

Jövedelemszámításnál  irányadó időszak az igazolások benyújtásánál, illetve a nyilatkozatok megtételénél:
-	a havonta rendszeresen mérhető jövedelmeknél a kérelem benyújtását megelőző egy  hónap
-	egyéb jövedelmek esetén egy év

Jövedelemnyilatkozat tartalma a pénzbeli támogatások igénybevételéhez:
A) Az ellátást igénybe vevő személyi adatai:
•	Név:
•	Leánykori név:
•	Anyja neve:
•	Lakóhelye:
•	Telefonszáma:
B) Az igénylővel egy háztartásban élő közeli hozzátartozók száma: …..fő
A B)pontban szereplő közeli hozzátartozók neve:
a)
b)
c)
d)
C) Jövedelmi adatok
 Forintban
 A jövedelmek típusai	 Kérelmező	 Közeli hozzátartozók jövedelme	 Összesen	
 	 jövedelme	 a)	 b)	 c)	 d)	 e)	 f)	 g)	 	
 1.	 Munkaviszonyból, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyból származó jövedelem és táppénz	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 2.	 Társas és egyéni vállalkozásból származó jövedelem	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 3.	 Ingatlan, ingó vagyontárgyak értékesítéséből, vagyoni értékű jog átruházásából származó jövedelem	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 4.	 Nyugellátás, baleseti nyugellátás, egyéb nyugdíjszerű ellátások	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 5.	 A gyermek ellátásához és gondozásához kapcsolódó támogatások (GYED, GYES, GYET, családi pótlék, gyermektartásdíj stb.)	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 6.	 Önkormányzat és munkaügyi szervek által folyósított rendszeres pénzbeli ellátás (munkanélküli járadék, rendszeres szociális és nevelési segély, jövedelempótló támogatások stb.)	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 7.	 Föld bérbeadásából származó jövedelem	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 8.	 Egyéb (pl. ösztöndíj, értékpapírból származó jövedelem, kis összegű kifizetések stb.)	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 9.	 Összes bruttó jövedelem	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 10.	 Személyi jövedelemadó vagy előleg összege	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 11.	 Egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék összege	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 12.	 Munkavállalói járulék összege	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 13.	 A család havi nettó jövedelme összesen [9-(10+11+12)]	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Egy főre jutó havi családi nettó jövedelem: ..................................... Ft/hó.
Büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a NYILATKOZAT-ban közölt adatok a valóságnak 
    megfelelnek.
Tudomásul veszem, hogy a NYILATKOZAT-ban közölt adatok valódiságát a Szociális igazgatásról és szociális 
     ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 10. § (2) bekezdése alapján az önkormányzat a fővárosi, a megyei APEH 
     útján ellenőrizheti.
Dátum: ...........................
...........................................................
az ellátást igénylő, 
vagy törvényes képviselőjének aláírása

2. számú melléklet a 19 / 2007. / XII.27./ számú rendelethez

A szociális étkezés ( vásárolt élelmezés költsége) térítési díja:		520.- Ft/ ebéd

Normatívával csökkentett összeg a Magyar Köztársaság 2009. évi Költségvetéséről szóló 2008. évi CII. tv. 3. számú melléklet 11/ c.) pontja alapján:
										     Normatív támogatás		      Fizetendő térítési díj

1./ Ha a családjában a Szoctv. 119/C. § - a alapján megállapított
     egy főre eső jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb 
     összegének 150 % - át nem éri el:							250.- Ft / ebéd				270.- Ft / ebéd

2./ Ha a családjában a Szoctv. 119/C. § - a alapján megállapított
     egy főre eső jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb 
     összegének 150 % - a és 300 % - a között van					221.- Ft / ebéd				299.- Ft / ebéd

3./ Ha a családjában a Szoctv. 119/C. § - a alapján megállapított
     egy főre eső jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb 
     összegének 300 % - át meghaladja						175.- Ft / ebéd				345.- Ft / ebéd

						
*    Módosította a 13/2008.(XII.29.) sz. Önk. rendelet. Hatályos 2009.01.01 – től.