VASEGERSZEG KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK
6/2003.(IV.29.) számú 
RENDELETE
a Képviselő-testület és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról
Az önkormányzati rendszer folyamatos erősödésének eredményeként Vasegerszeg Község Önkormányzatának Képviselő-testülete kiemelt céljának tekinti, hogy olyan önszerve-ződésen alapuló helyi hatalomgyakorlás valósuljon meg, amelyben a lakosság közvetlenül, illetve választott helyi képviselői útján – a törvényi keretek között – önállóan intézheti a helyi ügyek széles körét. 
Mindezek figyelembe vételével Vasegerszeg Község Önkormányzata önállóan, szabadon, demokratikusan, széles körű nyilvánosságot biztosítva, intézi a település közügyeit, vala-mint gondoskodik a közszolgáltatásokról és a helyi hatalom önkormányzati típusú gyakor-lásáról. Az önkormányzat képviselő-testülete alapelvként fogadja el, hogy:
– a képviselő-testület mindenkor demokratikus alapokon működik;
– a képviselő-testületi döntések meghozatalát megelőzően minden esetben lehetőség nyílik a különböző vélemények ismertetésére;
– a képviselő-testület tagjai döntéseik meghozatalakor Vasegerszeg polgárainak az érdekeit tartják szem előtt és szolgálják.
Vasegerszeg Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv., e rendeletben dőlt betű) 18. §. (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján - szervezeti és működési rendjére vonatkozóan - a következő rendeletet alkotja:

I.Fejezet

Általános rendelkezésEK

1.§.

Az önkormányzat képviselő-testülete és szervei vonatkozásában az Ötv.-ben és más             jogszabályokban meghatározott feladat- és hatásköri, szervezeti és működési szabályokat a jelen szervezeti és működési szabályzatban (a továbbiakban: SZMSZ) foglaltak figyelembe vételével kell alkalmazni.

Az önkormányzat
2.§.
(1) Az önkormányzat hivatalos megnevezése: 
 VASEGERSZEG KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT  (a továbbiakban: önkormányzat)
(2) Az önkormányzat székhelye: VASEGERSZEG
Címe: 9661 Vasegerszeg, Kossuth u. 97.
(3) Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati jogokat a település lakossága által 
      megválasztott képviselőkből álló képviselő-testület útján gyakorolja.
(4) Az önkormányzat hivatalának megnevezése:
     Hegyfalu – Nagygeresd – Vasegerszeg községek Körjegyzősége ( a továbbiakban: 
     Körjegyzőség)*
(5) A képviselő-testület és szervei által használt hivatalos kör alakú pecsét közepén a Magyar Köztársaság címere van, a köríven pedig a következő felirat olvasható: 
	Vasegerszeg Községi Önkormányzat
Vasegerszeg Község Polgármestere
Vasegerszeg Község Önkormányzati Képviselő-testülete
Hegyfalu- Nagygeresd -  Vasegerszeg Községek Körjegyzősége* 
Az önkormányzat jelképei 
3.§.
(1) Az önkormányzat jelképei: a címer, a zászló és a pecsét.
(2) Az önkormányzat képviselő-testülete (a továbbiakban: képviselő-testület) a címerének és zászlajának leírására, valamint az azok használatának rendjére vonatkozó szabályokat külön rendeletben állapítja meg.
Helyi közügyek, az önkormányzat döntése és önkormányzati kapcsolatok
4.§.
(1) A helyi közügyek a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátásához, a közhatalom önkormányzati típusú helyi gyakorlásához, valamint mindezek szervezeti, személyi és anyagi feltételeinek helyi megteremtéséhez kapcsolódnak 
(2) A helyi önkormányzat – a törvény keretei között – önállóan szabályozhatja, illetőleg egyedi ügyekben szabadon igazgathatja a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi közügyeket. Döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül.
* Módosította a 11 / 2007. (IX.14.) sz. rendelet. Hatályos 2007.09.01 – től.

5.§.
(1) Az önkormányzat – saját felelősségére – vállalkozási tevékenységet folytathat. 
Ennek megfelelően:
a) közvetlenül részt vesz vállalkozásban,
b) a helyi önkormányzati politikával, illetőleg annak eszközeivel, módszereivel és
    konkrét formáival vállalkozás-élénkítő, piacgazdaság barát környezetet teremt,
c) vagyoni értékű jogokkal rendelkezik 
(2) Az önkormányzat gazdasági vállalkozási tevékenysége nem veszélyeztetheti az önkor-mányzat kötelező alapellátási feladatit, valamint az azokhoz szükséges anyagi eszkö-zöket és tartalékokat.
(3) Az önkormányzat vagyonhasznosítási, vagyongazdálkodási tevékenységére vonatkozó szabályokat külön rendelet szabályozza.
6.§.
(1) A képviselő-testület véleményt nyilvánít és kezdeményez a feladat- és hatáskörébe nem tartozó, de a helyi közösséget érintő ügyekben.
(2) Önkormányzati döntést:
a) képviselő-testület, illetve annak felhatalmazására
– a bizottsága,
– a polgármester,
valamint
b) a helyi népszavazás hozhat.
7.§.
(1) A képviselő-testület a helyi közszolgáltatások szervezésében, a területfejlesztésben, és 
     gazdaságszervező munkában együttműködik a környékbeli önkormányzatokkal, kistér-
     ségi önkormányzatokkal.  
     Az együttműködés célja: a kistérségi tervek, koncepciók, elképzelések kidolgozásában 
     való részvétel, illetve azok egyeztetése a helyi elképzelésekkel. 
(2) A folyamatos és rendszeres kapcsolattartással összefüggő feladatokat  a polgármester,
     az alpolgármester, körjegyző látja el, aki tevékenységéről rendszeresen tájékoztatja a 
     képviselő-testületet.
(3)A külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkormányzati szerv-hez való csatlakozásról, az erre vonatkozó megállapodás, nyilatkozat jóváhagyásáról a képviselő-testület dönt.
II. Fejezet
AZ ÖNKORMÁNYZAT FELADAT- ÉS HATÁSKÖREI ÉS AZOK GYAKORLÁSA
Az önkormányzat által ellátott feladat- és hatáskörök
8.§.
(1) Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. 
(2) A települési önkormányzat képviselő-testületének törvények által előírt önkormányzati feladat- és hatáskörei a közszolgáltatások körében:
a) a településfejlesztés, a településrendezés;
b) az épített és természeti környezet védelme;
c) a lakásgazdálkodás;
d) a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás;
e) a köztemető fenntartás;
f) a helyi közutak és közterületek fenntartása;
g) helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása;
h) gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól;
i) közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában;
j) az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális  
   ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás;
k) a közösségi tér biztosítása;
l) közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása;
m) a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása;
n) az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. 
(3) Az önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik:
a) az egészséges ivóvízellátásról,
b) az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről,
c) az egészségügyi és szociális alapellátásról,
d) a közvilágításról,
e) a helyi közutak és köztemető fenntartásáról,
f) a könyvtári szolgáltatás ellátásáról,
g) a nemzeti és etnikai kisebbségek jogainak érvényesüléséről,
h) a hivatal működtetéséről.
(4) Az önkormányzat önként vállalt feladatként gondoskodik:
       a) a közművelődési és sportfeladatokról,
       b) a község infrastrukturális ellátásához szükséges beruházásokról és felújításokról.
(5) Az önként vállalt feladatok megvalósíthatósága tárgyában – a képviselő-testület – az 
      éves költségvetési rendeletben – forrásbiztosítással – dönt.

Az önkormányzati feladat- és hatáskörök átruházása

9.§.

 (1) A képviselő-testület hatásköreit – ha az Ötv. lehetővé teszi – a (2) bekezdésben foglaltak szerint, vagy más önkormányzati rendelettel átruházhatja:
a) a polgármesterre;
b) a bizottságokra;
c) a társulásra.
(2) A képviselő-testület a településfejlesztéssel, a helyi közszolgáltatásokkal, az alapvető intézményhálózat létrehozásával és működtetésével szorosan összefüggő hatásköreinek gyakorlását nem ruházhatja át. 
A képviselő-testület kizárólagos hatáskörébe tartozik:
a) a rendeletalkotás;
b szervezetének kialakítása és működésének meghatározása; a törvény által a hatáskö-            rébe utalt választás, kinevezés, megbízás és felmentés;
c) a helyi népszavazás kiírása; az önkormányzati jelképek, kitüntetések és elismerő címek meghatározása, használatuk szabályozása, díszpolgári cím adományozása;
d) a gazdasági program, a költségvetés megállapítása, döntés a végrehajtásukról szóló beszámoló elfogadásáról; helyi adó megállapítása, a településrendezési terv jóvá-hagyása, a képviselő-testület által meghatározott értékhatár feletti hitelfelvétel, kötvénykibocsátás, továbbá a közösségi célú alapítvány és alapítványi forrás átvé-tele és átadása;
e) önkormányzati társulás létrehozása, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozás;
f) megállapodás külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkor-mányzati szervhez való csatlakozás;
g) intézmény alapítása;
h) közterület elnevezése, emlékmű állítása;
i) eljárás kezdeményezése az Alkotmánybíróságnál;
j) a bíróságok népi ülnökeinek megválasztása;
k) állásfoglalás megyei önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, 
    ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha az általa nyújtott szolgáltatás a települést is érinti;
l) véleménynyilvánítás olyan ügyben, amelyben törvény az érdekelt önkormányzat ál-láspontjának a kikérését írja elő;
m) a települési képviselő, a polgármester összeférhetetlenségi ügyében való döntés,; a 
    33/A.§. (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott hozzájárulással kapcsolatos
   döntés; a vagyonnyilatkozati eljárással kapcsolatos döntés;
n) amit a törvény a képviselő-testület át nem ruházható hatáskörébe utal.
10.§.
(1) A képviselő-testület az átruházott hatáskör gyakorlójának utasításokat adhat, illetve a hatáskört visszavonhatja.  Az átruházott hatáskörben eljáró minden képviselő-testületi ülésen köteles beszámolni az átruházott hatáskörben hozott döntéseiről.
(2) A képviselő-testület a hatáskörének átruházásáról, illetőleg az átruházott hatáskör gyakorlásának visszavonásáról annak felmerülésekor dönt.
(3) A képviselő-testület által átruházott hatáskörök tovább nem ruházhatók.
11.§.
A képviselő-testület feladat- és hatáskörét érintő törvényi változásokról és az átruházhatóság törvényi feltételeiről a körjegyző a képviselő-testületet írásban rendszeresen tájékoztatja.
III. Fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET MŰKÖDÉSE
Általános szabályok és a képviselő-testületi ülés összehívása
12.§.
(1) A képviselő-testület tagjainak száma: 6 fő. 
     A települési képviselők névsorát az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A képviselő-testület szükség szerint, de évente legalább 6 ülést tart.
 (3) A képviselő-testület rendes ülését a polgármester, akadályoztatása esetén az alpolgármester hívja össze az önkormányzat székhelyére. A polgármesteri és az alpol-gármesteri tisztség egyidejű betöltetlensége, illetőleg tartós akadályoztatásuk esetén a képviselő-testület összehívásával és vezetésével kapcsolatos feladatokat az Ügyrendi Bizottság elnöke, akadályoztatása esetén a legidősebb képviselő (korelnök) látja el.   Amennyiben a tárgyalandó napirend, vagy egyéb körülmény indokolja a képviselő-testület ülése a székhelyén kívül máshol is összehívható.
13.§.
(1) A testületi ülés lehet:  									          1. alakuló  										       2. rendes 											   3. rendkívüli.
A képviselő-testület megalakulása

14.§.

(1) A képviselő-testület alakuló ülését a polgármester eskütételéig a korelnök vezeti.
(2) Az alakuló ülés első pontjaként a Választási Bizottság Elnöke beszámol a képviselő-testületi tagok választásának eredményéről.

Rendes ülés

15.§.

A testület szükség szerint minden hónap utolsó hetében ülésezik, de évente legalább 6 ülést  
tart.
Rendkívüli ülés

16.§.

(1) A rendkívüli ülések száma nincs meghatározva, és azt valahányszor, ha a szükség úgy kívánja, össze kell hívni.
A polgármester rendkívüli képviselő-testületi ülést köteles összehívni a képviselők legalább egynegyedének vagy a képviselő-testület bizottságának a kezdeményezésére. A rendkívüli képviselő-testületi ülés kezdeményezésére vonatkozó indítványban meg kell jelölni az ülés napirendjét is. 
(2) A képviselő-testület összehívását a megyei közigazgatási hivatal vezetője, valamint népi kezdeményezés is indítványozhatja. 

17.§.

(1) A képviselő-testület ülésére meg kell hívni:
a) a képviselőket;
b) a bizottság(ok) nem képviselő tagjait;
c) a körjegyzőt;
d) az illetékes országgyűlési képviselőt;
e) az önkormányzati intézmények vezetőit, amennyiben a képviselőtestület, mint intézményfenntartó társulás tagja önállóan tárgyal az intézménnyel kapcsolatos napirendet.*
f) a körjegyzőség napirendi pont szerint illetékes érdemi ügyintézőjét.
(2) A képviselő-testület ülésein a képviselők szavazati joggal vesznek részt, amely magában foglalja a tanácskozás jogát is.
(3) Tanácskozási jog illeti meg az ülés valamennyi napirendi pontjához kapcsolódóan:
a) a bizottság(ok) nem képviselő tagjait;
b) a körjegyzőt;
c) az illetékes országgyűlési képviselőt;
18.§.
(1) Az képviselő-testületi ülés meghívóját, illetve az egyes napirendi pontokhoz kap-csolódó előterjesztéseket a képviselőknek, a tanácskozási joggal meghívottaknak és a részvételi joggal jelenlévőknek olyan időpontban kell megküldeni, hogy azok azt az ülés előtt legalább 3 nappal megkapják.
(2) Halasztást nem tűrő esetben az ülés előtt 4 órával is kiküldhető a meghívó. Erre bármilyen célszerű értesítési mód (pl. telefon, hivatalsegéd stb.) igénybe vehető, a sürgősség okát azonban a meghívottal mindenképpen közölni kell.
(3) A képviselő-testületi ülések időpontjáról a lakosságot az ülés előtt legalább 3 nappal a helyben szokásos módon (pl. hirdetőtáblán elhelyezett hirdetménnyel stb.) tájékoztatja. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a testületi ülések időpontját, helyét és napirendjét, valamint azt, hogy a napirendek anyagát hol lehet megtekinteni a körjegyzőség hivatalában.
19.§.

A közmeghallgatást igénylő napirendeket tárgyaló ülések időpontját, helyét legalább 10 nappal a közmeghallgatás előtt a helyben szokásos módon (pl. hirdetőtáblán elhelyezett hirdetménnyel stb.) nyilvánosságra kell hozni.

Gazdasági program, munkaterv

20.§.* *

(1) Az önkormányzat tevékenységének és a település fejlesztésének irányvonalát, valamint a kiemelt célokat az önkormányzat ciklusprogramja tartalmazza, amely a képviselő-testület megbízatásának időtartamára szól.
 (2) A ciklusprogram tervezetének előkészítéséről és a képviselő-testület alakuló ülését követő 6 hónapon belül történő előterjesztéséről a polgármester gondoskodik. 
(3) A ciklusprogram képviselő-testületi tárgyalását és elfogadását közmeghallgatás előzi meg.
(4) A ciklusprogramot a képviselő-testület fogadja el.
21.§. 
(1) A képviselő-testület a gazdasági programon alapuló éves munkaterv alapján végzi munkáját.** *

*   Módosította a 6 / 2007 /IV.16)/ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.04.16 – tól.
** Módosította a 6 / 2007 /IV.16)/ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.04.16 – tól.
*** Módosította a 6 / 2007 /IV.16)/ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.04.16 – tól.
(2) A munkaterv tartalmazza:
a) a képviselő-testület üléseinek tervezett időpontjait és napirendjét;
b) a tervezett napirendi pontok előterjesztőinek nevét;
c) a közmeghallgatás időpontját.
(3) A munkaterv tervezetét minden évben az első ülés időpontjáig a polgármester állítja össze. Új képviselő-testület megválasztását követő első alkalommal a munkaterv a gazdasági programmal együtt kerül előterjesztésre.*
(4) A munkaterv tervezetével kapcsolatosan minden év január 15-ig javaslatot  tehetnek:
a) a települési képviselők;
b) a bizottság(ok);
c) az alpolgármester;
d) a körjegyző;
e) az önkormányzat által alapított intézmények vezetői.
(5) Az munkaterv tervezetének előterjesztésekor a polgármester tájékoztatást ad a tervezet összeállításánál figyelmen kívül hagyott javaslatokról, valamint azok indokáról.
(6) Az képviselő-testület által elfogadott munkatervet írásban meg kell küldeni:
a) az önkormányzati képviselőknek;  
b) a bizottság(ok) nem képviselő tagjainak;
c) a munkatervbe felvett napirendi pont előterjesztőjének;
22.§.
A jóváhagyott gazdasági programot és a munkatervet közzé kell tenni az önkormányzat hirdetőtábláján.**
A képviselő-testület ülésével és annak vezetésével kapcsolatos általános szabályok
23.§.
(1) A képviselő-testület ülése nyilvános.  
       Az ülésen bármely állampolgár szabadon részt vehet és az ülésvezető előzetes            engedélyével felszólalhat.
(2) A képviselő-testület:
a) zárt ülést tart választás, kinevezés, felmentés, vezetői megbízás adása, illetőleg visszavonása, fegyelmi eljárás megindítása, fegyelmi büntetés kiszabása és állásfoglalást igénylő személyi ügy tárgyalásakor, ha az érintett a nyilvános tárgyalásba nem egyezik bele, továbbá önkormányzati hatósági, összeférhetetlenségi és kitüntetési ügy, valamint vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás tárgyalásakor;
b) zárt ülést rendelhet el a vagyonával való rendelkezés és az általa kiírt pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános tárgyalás üzleti érdekeit sértené.
(3) A zárt ülésen a képviselő-testület tagjai és a körjegyző, továbbá meghívása esetén az érintett és a szakértő vesz részt. A képviselő-testület tagjait titoktartási kötelezettség terheli a tudomásukra jutott személyes adatok és információk tekintetében.***

*     Módosította a 6 / 2007 /IV.16)/ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.04.16 – tól.
**   Módosította a 6 / 2007 /IV.16)/ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.04.16 – tól.
*** Módosította a 6 / 2007 /IV.16)/ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.04.16 – tól.

24.§.
(1) A képviselő-testület ülését a polgármester vezeti. Akadályoztatása esetén a képviselő-testület ülését az alpolgármester vagy annak akadályoztatása esetén a képviselő-testület által arra kijelölt képviselő-testületi tag (pl. korelnök) vezeti.
(2) A polgármester a testületi-ülés vezetése során:
a) megnyitja, illetve berekeszti az ülést;
b) megállapítja, hogy a képviselő-testület ülésének összehívására az SZMSZ szabá-lyainak megfelelően került sor;
c) megállapítja az ülés határozatképességét és az ülés időtartama alatt folyamatosan figyelemmel kíséri azt;
d) előterjeszti az ülés napirendjét;
 (3) A képviselő-testület akkor határozatképes, ha az ülésen a megválasztott képviselő-testületi tagok több mint a fele jelen van. 
Napirend előtti témák és a napirend
25.§.
(1) A képviselő-testület két ülése közötti időszak fontosabb eseményeiről szóló tájékoztatót a testület a napirend előtti témák között – vita nélkül – tudomásul veszi, valamint dönt a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról szóló beszámolók, illetőleg az átruházott hatáskörben hozott intézkedések elfogadásáról.
(2) A képviselő-testület az ülés napirendjéről vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel határoz.
(3) Napirendi pont tárgyalásának elhalasztására az előterjesztő vagy bármely képviselő-testületi tag javaslatot tehet.
Az előterjesztés
26.§. 
(1) Előterjesztésnek minősül:
a) minden a munkatervbe felvett és új – tervezett napirenden kívüli – anyag;
b)a képviselő-testület vagy a képviselő-testület bizottsága által előzetesen javasolt  rendelet-tervezet, határozat-tervezet, beszámoló és tájékoztató.
(2) Előterjesztés benyújtására jogosult:
a) a polgármester; 
b) az alpolgármester, 
c) a témakör szerint illetékes bizottság(ok) elnöke(i); 
d) a képviselő-testület tagja; 
e) a körjegyző.
(3) Az előterjesztés tartalmi és alaki követelményei:
a) Az előterjesztés első része tartalmazza 
– a címet vagy tárgyat;
– a tárgykört érintő jogszabályokat, 
– mindazokat a tényeket, adatokat, körülményeket, összefüggéseket, amelyek lehetővé teszik a minősítést és a döntést indokolják,
b) Az előterjesztés második része tartalmazza:
– az egyértelműen megfogalmazott határozati vagy rendeletalkotási javaslatot,
– a végrehajtásért felelősök megnevezését és a végrehajtás határidejét, 
A napirendek vitája, döntéshozatal, határozatok nyilvántartása
27.§.
(1) A polgármester a napirendek sorrendjében minden előterjesztés felett külön-külön nyit vitát, amelynek során:
a) az előterjesztő a napirendhez a vita előtt legfeljebb 5 percben szóbeli kiegészítést tehet, amely nem ismételheti meg az írásbeli előterjesztést, ahhoz képest új információkat kell tartalmaznia;
b) az előterjesztőhöz a képviselő-testület tagjai és a tanácskozási joggal résztvevők kérdéseket intézhetnek, amelyekre az előterjesztő köteles választ adni.
(2) A felszólalásokra a jelentkezés sorrendjében kerül sor, de a polgármester soron kívül felszólalást is engedélyezhet. A felszólalás időtartama legfeljebb 3 perc. Ha ugyanaz a személy, ugyanazon napirenddel kapcsolatban ismételten hozzászólásra jelentkezik, a polgármester a második és a további hozzászólásokat 2 percre korlátozhatja. Az idő túllépése miatt az ülés vezetője megvonhatja a szót a felszólalótól.
(3) Az előterjesztő hozzászólásainak száma a vita során nem korlátozható.
28.§.
(1) A képviselő-testület tagja(i), bizottságai a vita lezárásáig bármely előterjesztéshez mó-dosító indítványt nyújthat/nak be a képviselő-testülethez.
(2) Az előterjesztő – figyelemmel a vitában elhangzottakra – az előterjesztésben szereplő javaslatot, illetve a módosító javaslatot benyújtó javaslatát a vita bezárásáig megváltoztathatja, vagy azt a szavazás megkezdéséig visszavonhatja. 
29.§.
(1) Ha a napirendi ponthoz több felszólaló nincs, a polgármester a vitát lezárja.
(2) A vita lezárására, a hozzászólások időtartamának a korlátozására a testület bármely tagja javaslatot tehet. A javaslatról a testület vita nélkül határoz.
(3) A napirend vitáját az előterjesztő foglalja össze, egyúttal reagál az elhangzott észrevételekre és előadja az esetleges módosító indítványait.
(4) A vita bármelyik szakaszában, illetve annak lezárása után, a körjegyző törvényességi észrevételt tehet.
30.§.
(1) Az előterjesztésben szereplő és a vitában elhangzott határozati javaslatokat egyenként kell szavazásra bocsátani. Először – az elhangzás sorrendjében – a módosító indítványokról dönt a képviselő-testület, majd a döntéséről végleges határozatot hoz.
(2) A javaslat elfogadásához a jelenlévő képviselő-testületi tagok több mint felének „igen” szavazata szükséges. A képviselő-testület döntéshozatalából kizárható az, akit vagy akinek a hozzátartozóját az ügy személyesen érinti. A képviselő köteles bejelenteni a személyes érintettséget. A kizárásról az érintett képviselő kezdeményezésére vagy bármely képviselő-testületi tag javaslatára a képviselő-testület dönt. A kizárt képviselőt a határozatképesség szempontjából jelenlévőnek kell tekinteni.  
(3) Szavazategyenlőség esetén a polgármester szünetet rendel el, majd újra elrendeli a szavazást. A szünet időtartama legfeljebb 10 perc lehet.
(4) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően minősített többség – 4 fő képviselő-testületi tag “igen” szavazata – szükséges:
a) önkormányzati rendeletalkotáshoz; 
b) az önkormányzat szervezetének kialakításához és működésének meghatározásához, továbbá a törvény által hatáskörébe utalt választáshoz, kinevezéshez, megbízáshoz; 
c) önkormányzati társulás létrehozásához, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozáshoz; 
d) külföldi önkormányzattal való együttműködést rögzítő megállapodáshoz, nemzetkö-zi önkormányzati szervezethez való csatlakozáshoz; 
e) intézmény alapításához;
f) zárt ülés elrendeléséhez;
g) képviselő-testületi tag kizárásához ;
h) a képviselő-testület megbízatásának lejárta előtti önfeloszlatásához;
 i) a polgármester elleni bírósági kereset benyújtásához.
31.§.
(1) A képviselő-testület a döntéseit általában nyílt szavazással hozza meg.  
      A zárt ülésen hozott határozatokat is nyilvános ülésen kell ismertetni.
(2) Nyílt szavazás esetén bármely képviselő indítványára egyszerű szótöbbséggel név sze-rinti szavazás rendelhető el. Név szerinti szavazás esetén a polgármester felolvassa a képviselő-testületi tagok névsorát, a képviselő válaszát „igen”-nel vagy „nem”-mel adja meg.
(3) Név szerinti szavazást kell tartani: 
a) a képviselő-testület megbízatásának lejártát megelőző feloszlásáról szóló testületi döntésről;
(4) A név szerinti szavazásról külön jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet hitelesítve a képviselő-testületi ülés jegyzőkönyvéhez kell csatolni.
(5) A nyílt szavazás eredményét a polgármester állapítja meg, illetőleg – a szavazatok téves összeszámlálása miatti panasz esetén – elrendeli a szavazás megismétlését.
32.§.
(1) A képviselő-testület titkos szavazást tart az e rendelet 23.§. (2) bekezdésében meghatározott ügyekben. 
(2) A titkos szavazás borítékba helyezett szavazólapon, arra kijelölt helyiségben és urna igénybevételével történik.
(3) A titkos szavazásról külön jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell:
– a szavazás helyét, napját, kezdő és befejező időpontját,
– a szavazatszedő bizottság tagjainak nevét és tisztségét,
– a szavazás során felmerült körülményeket.
(4) A titkos szavazásnál szavazategyenlőség esetén a szavazás megismétléséről, illetve elhalasztásáról – annak konkrét idejének megjelölésével – azonnal dönteni kell. A szavazás újabb szavazategyenlőség esetén azonnal megismételhető.
33.§.
(1) A képviselő-testület határozatait évenként folyamatos sorszámmal és évszámmal, vala-mint a kihirdetés dátumával (hónap, nap) kell ellátni a következő minta szerint:
……/…….. (......)  számú KT határozat
(2) A képviselő-testület más önkormányzat képviselő-testületével tartott, együttes ülésen 
     hozott határozatainak számozása külön sorszámozás keretében történik.
(3) A testületi határozatokról a körjegyző sorszám szerinti, valamint betűrendes és határidős nyilvántartást vezet, amely alkalmas a gyors keresésére, ellenőrzésre.
(4) A határozatokat a jegyzőkönyv elkészítését követő 15 napon belül el kell küldeni a vég-rehajtásért felelős személyeknek és szerveknek. 
(5) A körjegyző köteles elkészíteni a határozatok végrehajtásával kapcsolatos előterjeszté-seket, jelentéseket és azokat a képviselő-testület elé kell terjesztenie.

Kérdés

34.§.

(1) A képviselő-testület tagja a képviselő-testület ülésén az önkormányzati hatáskörbe tar-tozó szervezeti, működési, döntési, előkészítési jellegű felvetésként vagy tudakozó-dásként kérdést tehet fel. 
(2) A kérdésre a megkérdezettnek a képviselő-testület ülésén kell választ adni. A válasznak lényegre törőnek kell lennie. A válaszadás időtartama nem haladhatja meg a 5 percet.  A válasz elfogadásáról először az előterjesztő nyilatkozik, majd  vita nélkül a testület dönt az elfogadásról.
Amennyiben összetett problémafelvetésről van szó 15 napon belül, írásban kell a választ megadni.
A tanácskozás rendje
35.§.
(1) A tanácskozás rendjének fenntartásáról a polgármester, illetve a képviselő-testületi ülés levezető elnöke gondoskodik.
(2) A képviselő-testületi ülés rendjének és méltóságának fenntartása érdekében a követke-ző intézkedéseket teheti, illetve kell megtennie:
a) figyelmezteti azt a hozzászólót, aki eltért a tárgytól, vagy a tanácskozáshoz nem il-lő, sértő kifejezéseket használ, illetve a képviselő-testület tagjához méltatlan maga-tartást tanúsít;
b)  rendre utasíthatja azt a személyt, aki a tanácskozás rendjét megzavarja;
c) ismétlődő rendzavarás esetén javaslatot tehet a képviselő-testületnek arra, hogy a rendbontó képviselő tiszteletdíját csökkentse;
 (3) A nyilvános ülésen megjelent állampolgárok a számukra kijelölt helyen tartózkodhat-nak. A tanácskozás rendjének megzavarása esetén a polgármester rendreutasíthatja a rendzavarót, ismétlődő rendzavarás esetén pedig az érintettet a terem elhagyására köte-lezheti.
A jegyzőkönyv
36.§.
(1) A képviselő-testület üléséről 2 példányban jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartal-mazza:
a) az ülés helyét, idejét;
b) a megjelent képviselők és meghívottak nevét;
c) a távol maradt képviselők nevét;
d) a tanácskozási joggal megjelent résztvevők nevét;
e) a tárgyalt napirendi pontokat;
f) hozzászólások rövid tartalmát
g) a szavazás számszerű eredményét;
h) a hozott döntéseket; 
f)  az elhangzott kérdéseket.

 (2) A képviselő-testület üléséről készített jegyzőkönyvhöz csatolni kell a meghívót és  mellékleteit, az elfogadott rendeleteket, és a jelenléti ívet. Ha a képviselő hozzászó-lását írásban nyújtotta be, azt kell mellékelni a jegyzőkönyvhöz.
(3) A képviselő-testület ülésének a jegyzőkönyvének elkészítéséről a körjegyző köteles elkészíteni. A jegyzőkönyvet a polgármester és a körjegyző írja alá.
(4) A képviselő-testületi ülésről készült jegyzőkönyv
a) eredeti példányát a körjegyző kezeli, évente bekötteti és elhelyezi a körjegyzőség hivatal irattárában;
b) az egyik példányt meg kell küldeni 15 napon belül a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének;
(5) A választópolgárok – a zárt ülés kivételével – betekinthetnek a képviselő-testületi elő-terjesztésekbe és az ülések jegyzőkönyvébe. A zárt ülésről az (1)–(3) bekezdésben foglaltak szerint külön jegyzőkönyvet kell készíteni. 
A jegyzőkönyvből az állampolgárok csak az érdemi döntést ismerhetik meg.
IV. Fejezet
AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDELETALKOTÁS
A rendeletalkotással kapcsolatos általános szabályok
37.§.
(1) A képviselő-testület az Ötv. 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján – annak végrehajtására – önkormányzati rendeletet alkot az állampolgárokat érintő egyes ügyek helyi szabályozása érdekében.
(2) Az Ötv. értelmében rendeletet kell alkotni a következő esetekben, illetve ügyekben:
a) törvény felhatalmazása alapján;
b) az önkormányzat szervezetéről és működési szabályzatról;
c) a képviselő-testület tagjainak, a bizottságok elnökeinek és a bizottságok tagjainak a tiszteletdíjáról, illetve természetbeni juttatásairól;
d) bizottság részére történő önkormányzati hatáskör, hatósági jogkör megállapí-tásáról;
e) helyi népszavazás és népi kezdeményezés feltételeinek, eljárási rendjének a meg-állapításáról;
f) a helyi önkormányzat meghatározott vagyontárgya vagy vagyonrésze elide-genítéséről, megterheléséről, vállalkozásba való beviteléről, illetőleg más célú 
     hasznosításáról.
A rendeletalkotás folyamata és a rendelet kihirdetése
38.§.
(1) Önkormányzati rendelet megalkotását kezdeményezheti:
a) a képviselő-testület tagja;
b) az önkormányzat bizottságai;
c) a polgármester, az alpolgármester;
d) a körjegyző;
 (2) A képviselő-testület döntést hozhat a rendelet-tervezet kétfordulós  tárgyalását is.
(3) Az önkormányzati rendelet-tervezet elkészítése a körjegyző feladata, aki belátása szerint külső segítséget is igénybe vehet.
(4) A rendelet tervezet előkészítése és képviselő-testületi elfogadása az  alábbiak szerint történik:
a) a képviselő-testület – a lakosság szélesebb körét érintő rendeletek előkészítésénél – elveket, szempontokat állapíthat meg;
b) a körjegyző – a polgármester egyetértése esetén – a rendelet-tervezetet indokolással együtt a képviselő-testület elé terjeszti;
c) a testületet tájékoztatni kell az előkészítés és véleményezés során javasolt, de a tervezetbe be nem épített javaslatokról, utalva a mellőzés indokaira is.
(5) A rendelet hiteles, végleges szövegét a körjegyző állítja össze. A rendeletet a polgármester és a körjegyző írja alá.
(6) A képviselő-testület rendeleteit évenként folyamatos sorszámmal és évszámmal, valamint a kihirdetés dátumával (hónap, nap) kell ellátni a következő minta szerint:
VASEGERSZEG KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK
…../…..(... ...) számú rendelete, a rendelet tárgyának a megjelölésével.
39.§.
(1) Az önkormányzati rendeleteket a körjegyzőség hivatalában jól látható helyen kell elhelyezni. Erről a körjegyzőség hirdetőtábláján tájékoztatni kell a település lakosságát.
(2) A körjegyző gondoskodik rendeletek kihirdetéséről, nyilvántartásáról, folyamatos karbantartásáról, és szükség esetén kezdeményezi a rendeletek módosítását vagy hatályon kívül helyezését. 
V. Fejezet
A TELEPÜLÉSI KÉPVISELŐ 
Általános rendelkezések
40.§.
(1) A képviselő-testület tagjait az Ötv.-ben és az SZMSZ-ben rögzített jogok és kötelezettségek illetik meg, illetőleg terhelik.
(2) A képviselő-testület tagja a testület alakuló ülésén, illetve a megválasztását követő ülésen az Ötv. 32. §‑a szerint esküt tesz. Az eskü szövege a következő:
 „Én .............................. esküszöm, hogy hazámhoz, a Magyar Köztársasághoz, annak népéhez hű leszek; az Alkotmányt és az alkotmányos jogszabályokat megtartom; az állami és a szolgálati titkot megőrzöm; megbízatásomhoz híven pártatlanul, lelkiismeretesen járok el, és a legjobb tudásom szerint minden igyekezetemmel ......................... (község neve) javát szolgálom. Az esküt tevő meggyőződése szerint: Isten engem úgy segéljen.”. 
(3) A képviselő-testület tagja az (1) bekezdésben említett eskü letételéig jogait nem gyakorolhatja.
(4) A képviselő – önkormányzati tevékenysége során – hivatalos személyként jár el.
A képviselő jogai
41.§.
(1) Részt vehet a képviselő-testület döntéseinek előkészítésében, végrehajtásuk meg-szervezésében és ellenőrzésében.
(2) Kezdeményezheti, hogy a képviselő-testület vizsgálja felül bizottságának, a pol-gármesternek – a képviselő-testület által átruházott – önkormányzati ügyben hozott döntését. 
(3) A képviselő-testület ülésén a polgármestertől (alpolgármestertől), a körjegyzőtől, a bizottság elnökétől önkormányzati ügyekben felvilágosítást kérhet, amelyre az ülésen – vagy 15 napon  belül írásban – érdemi választ kell adni.
(4) Sürgős, azonnali intézkedést igénylő közérdekű ügyekben kezdeményezheti a kör-jegyzőség intézkedését, a hivatal érintett dolgozója erre 15 napon (legkésőbb tizenöt nap) belül köteles érdemi választ adni.
(5) Bármely bizottsági ülésen tanácskozási joggal részt vehet. Javasolhatja a bizottság elnökének a bizottság feladatkörébe tartozó ügy megtárgyalását, elutasítás esetén a bizottsághoz vagy a tisztségviselőkhöz fordulhat.
(6) Igényt tarthat írásban benyújtott hozzászólásának jegyzőkönyvhöz csatolására, illetőleg kérheti véleményének jegyzőkönyvbe való rögzítését.
(7) A képviselő-testület vagy a tisztségviselők megbízása alapján képviselheti a képviselő-testületet.
42.§.
A képviselő-testület tagjait, a bizottság(ok) tagjait és elnökét (elnökeit) megillető tiszteletdíjat és természetbeni juttatást külön rendelet állapítja meg. 
A képviselő kötelezettségei
43.§.
A képviselő köteles:
a) tevékenyen részt venni a képviselő-testület munkájában és ennek érdekében írásban vagy szóban a polgármesternél előzetesen bejelenteni, ha a testület ülésén nem tud megjelenni, illetőleg egyéb megbízatásának teljesítése akadályba ütközik;
b) felkérés alapján részt venni a testületi ülések előkészítésében, valamint a különböző vizsgálatokban;
c) a tudomására jutott állami, szolgálati, üzleti titkot megőrizni (titoktartási kötelezettsége a megbízatásának lejárta után is fennáll);
d) kapcsolatot tartani a választópolgárokkal;
e) a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot a polgármesternek haladéktalanul bejelenti;
VI. Fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET BIZOTTSÁGAI 
A bizottságok típusai, feladatai és szervezete
44.§.
(1) A képviselő-testület – meghatározott önkormányzati feladatok ellátására – állandó vagy ideiglenes bizottságokat hozhat létre.

(2) A képviselő-testület a következő állandó bizottságokat hozza létre:
a) Ügyrendi Bizottság, létszáma: 3 fő;
b) Vagyonnyilatkozat Vizsgálati Bizottság, létszáma: 3 fő.
(3) Az állandó bizottság tagjainak névsorát a 2. számú melléklet tartalmazza.
(4) Az Ügyrendi Bizottság által ellátandó fő feladatok:
		- választások lebonyolítása;
		- ügyrendi kérdések megvitatása;
		- összeférhetetlenségi eljárás lefolytatása.
(5) A Vagyonnyilatkozat Vizsgálati Bizottság által ellátandó fő feladatok:
		- a képviselő-testületi tagok, a polgármester és az alpolgármester vagyonnyilat-
       kozatának nyilvántartása, kezelése;
	- a vagyonnyilatkozatok vizsgálata, ellenőrzése;
- gondoskodik a vagyonnyilatkozatok hozzáférhetővé tételéről.
(6) A bizottságok feladatkörének módosítását szükség esetén a képviselő-testület bármely tagja írásban indítványozhatja.

45.§.
(1) A képviselő-testület indokolt esetben általa meghatározott feladatok ellátására ideig-lenes bizottságot is létrehozhat.
(2) Az ideiglenes bizottság megbízatása feladatának elvégzéséig, illetve az erről szóló jelentésnek a képviselő-testület által történő elfogadásáig tart.
(3) A képviselő-testület az ideiglenes bizottság létszámáról, összetételéről, feladatköréről a bizottság megalakításakor dönt, e döntés módosítását szükség esetén bármelyik képviselő írásban indítványozhatja.
(4) Az ideiglenes bizottság feladatai különösen:
		- esetenként jelentkező, mérlegelést és körültekintést igénylő feladatok végrehajtá-
       sának előkészítése;
	- egyes képviselő-testületi rendeletek vagy döntések előkészítése, végrehajtásának
	  ellenőrzése;
	- társulási megállapodások előkészítése;
 	- vizsgálatok, ellenőrzések lefolytatása.

46.§.
(1) Az állandó és ideiglenes bizottság (a továbbiakban: bizottság) elnökét és tagjainak több mint a felét a települési képviselők közül kell megválasztani. A polgármester, az alpolgármester és a körjegyzőség köztisztviselője nem lehet bizottság elnöke, illetve tagja.
(2) A bizottság elnökét, valamint képviselő és nem képviselő (külső szakértő) tagjait a polgármester javaslatára a képviselő-testület választja meg.
(3) A bizottságok képviselő és nem képviselő tagjainak jogai és kötelezettségei a bizottsági működéssel összefüggésben azonosak.
(4) A képviselő több bizottság tagjának is megválasztható.
A bizottságok működése
47.§.
(1) Az állandó és ideiglenes bizottság belső működési szabályait tartalmazó ügyrendjét – az Ötv. és az SZMSZ keretei között – maga állapítja meg, amelyet tájékoztatás céljából a képviselő-testület elé kell terjeszteni.
(2) A képviselő-testület bármely tagja javaslatot tehet a bizottságnak valamely témakör megtárgyalására. A bizottság elnöke az indítványt a bizottság legközelebbi ülése elé terjeszti, amelyre köteles meghívni az indítványozó képviselőt.
48.§.
(1) A bizottság ülését az elnök hívja össze és vezeti le. Az ülést a bizottság elnöke úgy köteles összehívni, hogy az előterjesztéseket és a meghívót legalább az ülést megelőző 5 nappal kézhez kapják az érdekeltek.
(2) A bizottságot 8 napon belüli időpontra össze kell hívni a képviselő-testület határozata alapján, illetve a polgármester, vagy a bizottsági tagok több mint felének napirendi javaslatot is tartalmazó indítványára
(3) A bizottsági ülésekre állandó meghívott a körjegyző.*
(4) A bizottság ülése akkor határozatképes, ha azon a bizottság tagjainak többsége jelen van.
(5) A bizottsági döntéshozatalból kizárható az, akit vagy akinek a hozzátartozóját személyesen érinti az ügy. A személyes érintettséget az érdekelt köteles bejelenteni. A kizárásról a bizottság elnöke esetén a polgármester, bizottsági tag esetén a bizottság dönt. 
(6) A bizottság ülése nyilvános, zárt ülést az e rendelet 23.§. (2)–(3) bekezdésében meghatározott szabályok megfelelő alkalmazásával tarthat. A bizottság minden tagja köteles az ülésen tudomására jutott szolgálati titkot és személyes adatot megőrizni.
(7) A bizottság a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben egyszerű többséggel hoz döntést. A bizottság döntéseiről csak annak elnöke adhat tájékoztatást.

* Módosította a 6 / 2007 /IV.16)/ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.04.16 – tól.

49.§.
(1) A bizottság üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely az elhangzott felszólalások rövid ismertetését, a hozott döntést, valamint a kisebbségi véleményeket tartalmazza. A jegyzőkönyvet a bizottság elnöke és az ülésen kijelölt egy tagja írja alá.
(2) A jegyzőkönyv elkészítésére a képviselő-testület ülésére vonatkozó szabályokat  kell – megfelelően – alkalmazni.
(3) A bizottság döntéseiről a körjegyző nyilvántartást vezet és gondoskodik az iratanyag szabályszerű kezeléséről.
(4) A bizottság működésének ügyviteli feladatait  a körjegyzőség látja el
VII. Fejezet
A TISZTSÉGVISELŐK

A polgármester
50.§.
(1) A polgármester a megbízatását társadalmi megbízatásban látja el.
(2) A polgármester tagja a képviselő-testületnek, a képviselő-testület határozatképessége, döntéshozatala, működése szempontjából települési képviselőnek tekintendő. A polgármester a megválasztását követően a képviselő-testület alakuló ülésen az SZMSZ 40.§. (1) bekezdés szerint esküt tesz a testület tagjai előtt.
(3) A polgármesterrel kapcsolatos munkáltatói jogok közül a képviselő-testület gyakorolja a következőket: 
– az illetmény megállapítása, 
– a jutalmazás,
– összeférhetetlenség kimondása,
– a fegyelmi eljárás megindítása és a fegyelmi büntetés kiszabása,
– az anyagi felelősség megállapítása.
(4) A polgármester tiszteletdíjára az alakuló ülésen, majd annak fejlesztésére a  az ideiglenesen létrehozott bizottság tesz javaslatot. 
51.§.
(1) A polgármesternek a képviselő-testület működésével összefüggő feladatai:
a) összehívja és vezeti a képviselő-testület üléseit;
b) képviseli az önkormányzatot;
c) segíti a képviselő-testület tagjainak a munkáját;
d) szervezi a településfejlesztést és közszolgáltatásokat;
e) biztosítja a demokratikus helyi hatalomgyakorlást és a közakarat érvényesítését;
f) ha a képviselő-testület döntését az önkormányzat érdekeit sértőnek tartja, ugyanazon ügyben egy alkalommal az ülést követő három napon belül kezdeményezheti a döntés ismételt megtárgyalását. A kezdeményezésről a képviselő-testület a benyújtás napjától számított tizenöt napon belül dönt.
 (2) A polgármester a jogszabályokban és az e rendeletben meghatározott hatáskörein túlmenően:
a) ellátja az önkormányzat nemzetközi kapcsolataival összefüggő protokolláris felada-tokat;
d) nyilatkozatot ad a hírközlő szerveknek;
e) gondoskodik a képviselő-testület és szervei, valamint az intézmények munkáját, céljait hitelesen és tárgyilagosan bemutató, a község érdekének megfelelő propaganda tevékenység kialakításáról;
f) irányítja az önkormányzat nemzetközi tevékenységét;
g) ellátja a törvényben megfogalmazott honvédelmi és polgári védelmi feladatokat.
(3) A polgármesternek a bizottságok működésével összefüggő feladatai különösen:
a) indítványozhatja a bizottság összehívását;
b) felfüggesztheti  a bizottság döntésének a végrehajtását, ha az ellentétes a képviselő-testület határozatával, vagy sérti az önkormányzat érdekeit, a felfüggesztett döntés-ről a képviselő-testület a következő ülésén határoz.
(4) körjegyzőséggel összefüggő polgármesteri feladatok:
a) a képviselő-testület döntései szerint és saját önkormányzati jogkörében eljárva irányítja a hivatalt;
b) a körjegyző javaslatainak figyelembevételével meghatározza a hivatal feladatait az önkormányzat munkájának a szervezésében, a döntések előkészítésében és végrehajtásában;
c) a körjegyző javaslatára előterjesztést nyújt be a képviselő-testületnek a hivatal belső szervezeti tagozódásnak, munkarendjének, valamint ügyfélfogadási rendjének a meghatározására;
d) szabályozza a hatáskörébe tartozó ügyekben a kiadmányozás rendjét;
e) gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az alpolgármester, az önkormányzati intézményvezetők, illetve a körjegyzőséget alkotó önkormányzatok polgármestereinek megállapodása alapján a körjegyző tekintetében;
f) a körjegyzőséget alkotó önkormányzatok polgármestereinek megállapodása alapján egyetértési jogot gyakorol a körjegyzőségben foglalkoztatott köztisztviselők kinevezésével, felmentésével és jutalmazásával kapcsolatos körjegyzői munkáltatói intézkedésekkel kapcsolatban.
g.) A polgármester látja el a körjegyző tekintetében a vagyonnyilatkozat átadására, nyilvántartására, a személyes adatok védelmére, s a vagyongyarapodási vizsgálat előtti meghallgatással kapcsolatos feladatokat.*
(5) A körjegyzőséget alkotó községek polgármestereivel együttesen végzi a körjegyzőség működésének ellenőrzését és a feladatok egyeztetését.
(6) A polgármester a körjegyzőség hivatalában minden csütörtökön14.00 órától 16.00 óráig fogadónapot tart.
52.§.
A polgármester sorozatos törvénysértő tevékenysége, mulasztása miatt, továbbá vagyon-nyilatkozattételi kötelezettsége szándékos elmulasztása vagy a valóságnak nem megfelelő teljesítése esetén a képviselő-testület – minősített többséggel hozott határozata alapján – keresetet nyújthat be a polgármester ellen a Vas megyei bírósághoz a polgármester tisztségének megszüntetése érdekében. Egyidejűleg kérheti a polgármesternek e tisztségéből történő felfüggesztését is. 

* Módosította a 7/2008./ VI.13./ sz. Önk. rendelet. Hatályos 2008.06.13 – tól.

Az alpolgármester
53.§.
(1) A képviselő-testület – a saját tagjai közül a polgármester javaslatára, titkos szavazással, a testület megbízatásának időtartamára – a polgármester helyettesítésére és munkájának segítségére alpolgármestert választ. 
(2) Az alpolgármester megbízatását társadalmi megbízatásban látja el.
(3) Az alpolgármesterrel kapcsolatos munkáltatói jogok közül a képviselő-testület gyakorolja a következőket: 
– megválasztás,
– az illetmény megállapítása, 
– összeférhetetlenség kimondása,
– a fegyelmi eljárás megindítása és a fegyelmi büntetés kiszabása,
– az anyagi felelősség megállapítása.
(4 ) Az alpolgármester jogai és kötelezettségei a polgármesterével azonosak. A polgármes-
tert közvetlenül megillető jogosítványokat az alpolgármester csak a polgármester tar-tós akadályoztatása esetén gyakorolhatja.
(5) Az alpolgármester nem lehet önkormányzati hatáskörök címzettje, ilyen hatásköröket 
      rá sem a képviselő-testület, sem pedig a polgármester nem ruházhat.
54.§.
Az alpolgármester feladatai – jellegüket, tartalmukat tekintve, a polgármester utasításainak megfelelően – előkészítő, összehangoló jellegűek. Így részt vesz: 
a) a képviselő-testület ülésére kerülő előterjesztések kidolgozásában;
b) a gazdasági, társadalmi és közszolgáltatást végző szervezetekkel, továbbá a lakossággal való kapcsolattartásban;
c) a bizottságok és a képviselők munkájának segítésében;
d) a kinevezési és a testület hatáskörébe tartozó választási ügyek előkészítésében;

A körjegyző
55.§.
(1) A körjegyző kinevezéséhez a körjegyzőséget alkotó képviselő-testületek mindegyi-kének minősített többséggel hozott egybehangzó döntése szükséges. A körjegyző hatá-rozatlan időre történő kinevezésére pályázat alapján kerül sor.
(2) A körjegyzőséget a körjegyző vezeti, ellátva a képviselő-testületek, a bizottságok és a települési képviselők működésével kapcsolatos igazgatási feladatokat, valamint a polgármesterek hatáskörébe tartozó államigazgatási döntések előkészítését és végrehajtását.
56.§.
(1) A körjegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát, gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról. Ebben a feladatkörében:
a) a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét;
b) gyakorolja a munkáltatói jogokat a körjegyzőség köztisztviselői tekintetében, de a kinevezéshez, felmentéshez és a jutalmazáshoz – a polgármester által meghatáro-zott körben – a körjegyzőséget alkotó önkormányzatok polgármestereinek megálla-podása alapján egyetértési jogot gyakorló polgármester egyetértése szükséges;
c) a polgármesterek útmutatásával előkészíti a képviselő-testületek és a bizottság/ok elé kerülő előterjesztéseket;
d) döntésre előkészíti a polgármesterek hatáskörébe tartozó államigazgatási ügyeket;
e) dönt azokban a hatósági ügyekben, amelyeket a polgármesterek átadnak részére;
f) tanácskozási joggal részt vesz a képviselő-testületek, a képviselő-testületek bizottságának (bizottságainak) ülésén;
g) dönt a hatáskörébe utalt ügyekben;
h) köteles jelezni a képviselő-testületeknek, a bizottságnak (bizottságoknak) és a polgármestereknek, ha a döntéseiknél jogszabálysértést észlel;
i) minden évben év elején beszámol a képviselő-testületeknek a körjegyzőség mun-kájáról;
j) gondoskodik az SZMSZ és mellékletei naprakész vezetéséről;
k) ellátja a testületek, valamint a bizottságok szervezési és ügyviteli tevékenységével kapcsolatos feladatokat;
l) gondoskodik a testületi ülés jegyzőkönyvének elkészítéséről, és azt a polgár-mesterrel együtt aláírja.
 (3) A körjegyző egyéb feladatai:
a) ellátja a jogszabályban előírt államigazgatási feladatokat és hatósági hatásköröket;
b) szervezi a körjegyzőség jogi felvilágosító munkáját;
c) ellátja a körjegyzőség tevékenységének egyszerűsítésével, korszerűsítésével össze-függő feladatokat;
d) ellátja a képviselő-testületek által hozott rendeleteket érintő deregulációs tevékeny-séget, figyelemmel a jogharmonizációs követelményekre is; 
e) véleményt nyilvánít a polgármesterek, az alpolgármesterek és bizottsági elnökök kérésére jogértelmezési kérdésekben;
f) javaslatot tesz az önkormányzat döntéseinek felülvizsgálatára;
(4) A körjegyző, vagy megbízottja a Körjegyzőségben részt vevő, székhelyen kívüli községben, minden csütörtökön 12.00 órától 15.00 óráig ügyfélfogadást tart.
VIII. Fejezet
A képviselő és hozzátartozói vagyonnyilatkozat nyilvántartásának, kezelésének és ellenőrzésének szabályairól
57.§.
(1) A helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló módosított   
      2000. évi XCVI.tv. (továbbiakban:Okjtv.) 10/A.§. (1) bekezdése értelmében 
       a képviselő-testület tagja, a megbízólevelének átvételétől, majd ezt követően 
       minden év január 1-től számított 30 napon belül az Ökjtv. Melléklete szerinti 
       vagyonnyilatkozatot köteles tenni.
(2) A képviselő saját vagyonnyilatkozatához köteles csatolni a vele közös háztartásban élő
      házas- vagy élettársának, valamint gyermekének az Ökjtv. Melléklete szerinti vagyon-
      nyilatkozatát is (továbbiakban:vagyonnyilatkozat).
(3) A vagyonnyilatkozat tételeinek elmulasztása esetén – annak benyújtásáig – a képviselő 
      képviselői jogait nem gyakorolhatja, az Ötv-ben meghatározott juttatásokban nem 
      részesülhet.
(4) A kitöltéskori állapotnak megfelelő adatok alapján kitöltött képviselői és hozzátartozói             
      vagyonnyilatkozat egy példányát a Vagyonnyilatkozat Vizsgálati Bizottságnak (továb-
      biakban: Bizottság) címezve kell benyújtani az (1) bekezdésben meghatározott határ-
      időben.
(5) A vagyonnyilatkozatokat a Körjegyzőségen a közszolgálati feladatokat ellátó köztiszt-
      viselő veszi át, és igazolást állít ki azok átvételéről. Az átvételi igazolást az 1. számú
      függelék tartalmazza.
(6) A képviselő a saját és a hozzátartozói vagyonnyilatkozatát külön-külön borítékban adja
      át az átvételre jogosult köztisztviselőnek.
(7 ) A képviselői vagyonnyilatkozat átvétele névvel ellátott nyílt borítékban, a hozzátarto-
      zói vagyonnyilatkozat átvétele névvel ellátott, lezárt, az átvételkor a Körjegyzőség kör-
      bélyegzőjével lepecsételt borítékban történik.
(8) A vagyonnyilatkozatokat az egyéb iratoktól elkülönítetten kell kezelni, azokat a kör-
      jegyző által kijelölt lemezszekrényben kell tárolni.
(9) A vagyonnyilatkozatokról és az ellenőrzési eljárásról a 2-3. számú függelék szerinti
      nyilvántartást kell vezetni.
(10)A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos technikai tevékenységet a (6) bekezdés alatti köz-
      tisztviselő végzi. 
(11)A vagyonnyilatkozatok nyilvánossága:
	- a képviselői vagyonnyilatkozat nyilvános – kivéve az ellenőrzéshez szolgáltatott
	  adatokat;
	- a hozzátartozói vagyonnyilatkozat nem nyilvános, abba csak a bizottság tagjai
	  tekinthetnek be ellenőrzés céljából.
(12)A képviselői vagyonnyilatkozatokat a Körjegyzőség őrzésre kijelölt helyiségében min-
       den csütörtökön 13.00-15.00 óra között, bárki megtekintheti.
(13)A bizottság felel azért, hogy a vagyonnyilatkozatokat az adatvédelmi szabályoknak 
      megfelelően őrizzék, kezeljék és hogy az azokban foglaltakat – a nyilvános vagyonnyi-
      latkozatok kivételével – más ne ismerhesse meg.
(14)Ha a vagyonnyilatkozat tételére kötelezett képviselő a Bizottságnak bejelenti, hogy a 
       közös háztartásban élő házas- vagy élettársa és gyermeke esetén a közös háztartásban
       élés megszűnt, a Bizottság az általa kezelt hozzátartozói vagyonnyilatkozatokat hala-
       déktalanul visszaadja a képviselő-testületi tagnak, melyről igazolást kell kiállítani.
(15)A képviselő megbízatásának megszűnésekor a Bizottság a vagyonnyilatkozat tételére
       kötelezett képviselő részére a saját és a hozzátartozói vagyonnyilatkozatokat visszaad-
       ja, melyről igazolást kell kiállítani.
(16)A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás célja: a vagyonnyilatkozatban foglaltak va-
       lóságtartalmának ellenőrzése. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást a Bizottság-
       nál bárki kezdeményezheti. A Bizottság eljárására a képviselő-testület zárt ülésére vo-
       natkozó szabályait kell alkalmazni. Az eljárás kezdeményezéséről a Bizottság elnöke
       haladéktalanul tájékoztatja az érintett képviselőt, aki haladéktalanul bejelenti az azo-
       nosító adatokat.
(17)Az ellenőrzési eljárás lefolytatásának a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatko-
       zó tényállás esetén van helye. Ha az eljárásra irányuló kezdeményezés nem jelöli meg
       konkrétan a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát, a Bizottság elnöke felhív-
       ja a kezdeményezőt a hiány pótlására. Ha a kezdeményező 8 napon belül nem tesz
       eleget a felhívásnak, vagy ha a kezdeményezés nyilvánvalóan alaptalan, a Bizottság az
       eljárás lefolytatása nélkül elutasítja a kezdeményezést.
(18)Az ellenőrzési eljárás megismétlésének ugyanazon vagyonnyilatkozat esetén csak ak-
       kor van helye, ha az erre irányuló kezdeményezés új tényállást (adatot) tartalmaz. Az
       ellenőrzési eljárásra irányuló új tényállás nélkül ismételt kezdeményezést a Bizottság
       annak érdemi vizsgálata nélkül elutasítja.
(19)A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során a képviselői és hozzátartozói vagyon-
       nyilatkozatba történő betekintést a 4.számú függelék szerint vezetett „Betekintési nyíl-
       vántartás”-ban dokumentálni kell.
(20)A Bizottság ellenőrzési eljárásának eredményéről a képviselő-testületet a soron követ-
      kező ülésén tájékoztatja.
(21)A vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos adatok védelméért, az adatkezelés jogszerűsé-
       géért a Bizottság felelős.
(22)A képviselő felelős azért, hogy az általa bejelentett adatok hitelesek, pontosak, teljes
      körűek és aktuálisak legyenek.

Összeférhetetlenség

58.§.

(1) Az összeférhetetlenségi bejelentést az ok megjelölésével az Ügyrendi Bizottsághoz kell
     bejelenteni.
(2) Az összeférhetetlenségi ügyeket az Ügyrendi Bizottság vizsgálja.
(3) A Bizottság elnöke köteles az összeférhetetlenségi bejelentést a legközelebbi ülésen is-
     mertetni, s döntésre előkészíteni.

IX. Fejezet

A körjegyzőség

59.§.
(1) A képviselőtestület a hatáskörébe tartozó önkormányzati ügyek előkészítésére, az önkormányzati ügyek végrehajtására, a működésével kapcsolatos feladatok  és a jogszabályokban előírt államigazgatási feladatok ellátására  Hegyfalu  és Vasegerszeg község önkormányzatával közösen Körjegyzőséget hoz létre.
(2) A körjegyzőség neve: Hegyfalu – Nagygeresd – Vasegerszeg Községek Körjegyzősége*
 (3) A körjegyzőség önállóan gazdálkodó, teljes jogkörrel rendelkező költségvetési szerv.
60.§.
(1) A körjegyzőség létszámát, belső szervezeti felépítését, működi rendjét, valamint rész-letes feladat és hatáskörét a körjegyzőséget alapító együttműködési megállapodás rész-letei. E megállapodás tartalmazza: 
– a körjegyzőség nevét, címét, jogállását,
– a körjegyzőség létszámát, 
– a helyettesítés rendjét,
– a körjegyzőség fenntartásával kapcsolatos terhek megosztását.
 (2) A körjegyzőség ügyrendjének tervezetét az érintett polgármesterek véleményének ki-kérésével a körjegyző készíti el, és terjeszti jóváhagyás végett a képviselő-testület elé.

* Módosította a 11 / 2007. /IX.14./ sz. Rendelet. Hatályos: 2007.09.01 – től.

(3) A körjegyzőséget létrehozó képviselő-testületek együttes ülése dönt:
– a körjegyző kinevezéséről és felmentésről,
– a körjegyzővel szembeni fegyelmi és anyagi felelősségre vonás kezdeményezéséről,
– a körjegyző működéséről szóló beszámoló elfogadásáról, 
– a körjegyzőség költségvetéséről és zárszámadásáról,
 (4) A körjegyzőség működésének ellenőrzése, a feladatok egyeztetése céljából az érdekelt községek polgármesterei a körjegyző részvételével rendszeresen tartanak megbeszélé-seket. A megbeszélésről emlékeztető készül.
(5) A körjegyzőség munkarendje:
- hétfő – csütörtök:				7.30 – 16.00 óráig
- péntek:					7.30 – 13.30 óráig

(6) A körjegyzőség ügyfélfogadási rendje:
		- hétfő – csütörtök:				8.00 – 14.00 óráig
		- péntek:					8.00 – 12.00 óráig
X. Fejezet
ÖNKORMÁNYZATI TÁRSULÁS
61.§.
(1) Az önkormányzat feladatainak hatékonyabb, célszerűbb, gazdaságosabb és észszerűbb  
      megoldása érdekében társulásokban vesz részt.
(2) A képviselő-testület elsősorban más települések képviselő-testületeivel alakít társuláso-
      kat.
(3) Társulási formákat keres a vezetékes szolgáltatásokkal, valamint a nyomvonalas fej-
      lesztésekkel kapcsolatos tervek és elképzelések megvalósításánál.
(4) A képviselő-testület megállapodhat két vagy több községet ellátó intézmény irányításá-
      ban, fenntartásában.
(5) A társulási megállapodásokat az ügyiratkezelés szabályai szerint, iktatott ügyiratként 
      kell kezelni.*

XI. Fejezet

HELYI NÉPSZAVAZÁS, NÉPI KEZDEMÉNYEZÉS, LAKOSSÁGI FÓRUMOK
Helyi népszavazás, népi kezdeményezés
62.§.
A képviselő-testület a helyi népszavazás és a népi kezdeményezés szabályait külön önkormányzati rendeletben határozza meg.

*Módosította a 6 / 2007. ( IV.16.) sz. Rendelet. Hatályos 2007.04.16 – tól.

Lakossági fórumok
63.§.
A képviselő-testület szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal közmeghallgatást tart, az alábbi szabályok figyelembevételével:
a) a közmeghallgatás alkalmával az állampolgárok és a településen működő társadalmi szervezetek, egyesületek, helyi civil szerveződések kérdéseket intézhetnek, illetőleg közérdekű javaslatokat tehetnek;
b) a közmeghallgatás(ok) idejét, helyét és témáját, valamint más lakossági fórumok megtartásának tervét a képviselő-testület határozza meg, lehetőleg a munkatervének elfogadásakor; 
c) a közmeghallgatás(ok) pontos időpontjára vonatkozó javaslatot a polgármester a közmeghallgatás üléstervvel egyidejűleg terjeszti elő;
d) a közmeghallgatás(ok)ra általában az önkormányzat székhelyén, de indokolt esetben az önkormányzat által létrehozott intézmény székhelyén is sor kerülhet;
e) a közmeghallgatás helyéről, idejéről, a tárgykörökről a helyben szokásos módon,  hirdetőtáblán elhelyezett hirdetménnyel tájékoztatni kell a lakosságot a rendezvény előtt legalább 10 nappal.
64.§.
(1) A közmeghallgatást a polgármester vezeti.
(2) A közmeghallgatáson felvetett kérdésekre, javaslatokra lehetőleg azonnal, de legkésőbb 15 napon belül írásban kell választ adni.
(3) A közmeghallgatásról jegyzőkönyv készül, amelyre értelemszerűen vonatkoznak a kép-viselő-testület jegyzőkönyvére irányadó szabályok.
XII.  Fejezet
AZ ÖNKORMÁNYZAT VAGYONA
65.§.
(1) A képviselő-testület az önkormányzat vagyongazdálkodásával kapcsolatos részletes szabályokat (vagyontárgyak köre, elidegenítésére, megterhelésére, vállalkozásba vitelére, illetőleg más célú hasznosítására vonatkozó előírások) külön önkormányzati rendeletben határozza meg. E rendeletben kell megállapítani:
a) a forgalomképtelen vagyontárgyak körét;
b) a törzsvagyon korlátozottan forgalomképes tárgyait és azokat a feltételeket, ame-lyekre figyelemmel kell lenni a vagyontárgyakról való rendelkezés során;
c) a forgalomképes vagyontárgyakat, vagyoni részeket, illetve hasznosításukat.
(2) Az önkormányzati vagyont nyilvántartásba kell venni. A vagyonleltár elkészítéséért a polgármester a felelős. 
(3) A polgármester az önkormányzati vagyongazdálkodással kapcsolatos kérdésekről – er-re irányuló igény esetén – köteles tájékoztatni az állampolgárokat. 
(4) A képviselő-testület felhatalmazza a polgármestert, hogy az átmenetileg szabad pénz-eszközök lekötéséről vagy befektetéséről – a képviselő-testület folyamatos tájékoztatá-sa mellett - saját hatáskörben döntsön.
(5) A képviselő-testület feladatainak eredményesebb ellátása érdekében közalapítványokat hozhat létre, illetve ezekhez csatlakozhat, közérdekű kötelezettségvállalásokat tehet.
(6) A polgármester saját hatáskörében az önkormányzat vagyonát vagy tulajdonát érintő ügyekben 500.000,-Ft értékhatárig köthet szerződéseket, vállalhat kötelezettségeket, írhat alá megállapodásokat. Az általa kötött szerződések a képviselő-testület utólagos jóváhagyásával válnak érvényesekké.
(7) Az önkormányzat nevében kötelezettséget csak a polgármester vagy  az általa megbí-zott személy vállalhat, ennek ellenjegyzésére a körjegyző vagy annak meghatalmazott-ja jogosult.
(8) A képviselő-testület hitelt csak abban az esetben vesz fel, amennyiben más finanszíro-zási mód nem lehetséges vagy gazdaságilag célszerűtlen.
(9) A polgármester évenként köteles tájékoztatni a lakosságot az önkormányzat vagyoni helyzetének alakulásáról.
Az önkormányzat költségvetése
66. §
(1) A képviselő-testület az önkormányzat költségvetéséről külön önkormányzati rendelet alkot.
(2) A költségvetési rendelet elfogadása két fordulóban történik:
a) Az első fordulóban történik a költségvetési koncepció elkészítése. Ennek során tör-ténik meg a kormány által rendelkezésre bocsátott költségvetési irányelvek tartal-mának az önkormányzat gazdálkodására gyakorolt hatásainak, valamint az önkor-mányzat alapellátási kötelezettségeivel és az önként vállalt feladatokkal kapcsolatos pénzügyi információk szakmai elemzése. A költségvetési koncepció kidolgozásával kapcsolatos kiemelt feladatok:
– fel kell tárni a bevételi forrásokat és azok bővítési lehetőségeit,
– a kiadási szükségletek meghatározása, azok gazdaságos, célszerű megoldásainak feltérképezése,
– az igények és célkitűzések egyeztetése,
– meg kell határozni a feladatvállalás sorrendjét.
b) A második fordulóban történik a költségvetési-rendelet tervezetének kidolgozása, amely alternatív javaslatokat is tartalmazhat. A rendelet-tervezet javaslat formájá-ban kerül a képviselő-testület elé és tartalmazza:
– a bevételi forrásokat,
– önálló költségvetési szervenként a működési, fenntartási előirányzatokat,
– a felújítási előirányzatokat célonkénti bontásban,
– a fejlesztési kiadásokat feladatonként, külön tételben,
– az általános és céltartalék pénzeszközeit,
 (3) A költségvetési rendelet tervezetét szakmailag a körjegyző készíti elő, a polgármester terjeszti a képviselő-testület elé.
 (4) A körjegyző féléves költségvetési információt szolgáltat a képviselő-testületnek, mely-ről a testület határozatot hoz.
(5) A zárszámadásról szóló rendelet előkészítése és előterjesztése a (3) bekezdésben fog-laltak szerint történik.
Az önkormányzati gazdálkodás szabályai
67.§.
(1) A helyi önkormányzat gazdálkodásának biztonságáért a képviselő-testület, a gazdál-kodás szabályszerűségéért a polgármester a felelős. 
(2) Az önkormányzati bevételeket és kiadásokat befolyásoló tevékenységek kereteit, a gaz-
      dálkodás folyamatának leírását, szabályozását – a Költségvetési szerv Szervezeti és Működési Szabályzata elnevezéssel -  az SZMSZ 4. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az önkormányzati gazdálkodással kapcsolatos feladatokat a jogszabályi előírások alap-ján a körjegyzőség látja el. E körbe tartozó feladatai, különösen:
a) a költségvetési beszámoló, a költségvetési tájékoztató és a havi pénzforgalmi információ elkészítése a pénzügyminiszter által előírt módon és határidőre;
b) a címzett és céltámogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátása;
c) biztosítja az önkormányzat pénzforgalmi szemléletű kettős könyvvitelének szabály-szerű vezetését;
d) beszedi az önkormányzat saját bevételeit;
e) gondoskodik az önkormányzat által létrehozott és működtetett intézmények pénzel-látásról;
f elkészíti az önkormányzat éves vagyonleltárát és azt csatolja az év végi költségvetési beszámolóhoz;
g) az önkormányzat költségvetési számláját kezelő pénzintézeten keresztül gondosko-dik az önkormányzat tartozásainak és az önkormányzat intézményei működési ki-adásainak a kiegyenlítéséről, illetőleg teljesítéséről.

68.§.
(1) Az önkormányzat által létesített és fenntartott intézmény – Óvoda - részben önállóan gazdálkodhat, az alábbi korlátozással:
-	a dologi kiadásokra biztosított pénzeszközöket csak a körjegyzőség által meghatározott ütemben és mértékben használhatja fel.
       Az intézmény a kötelező térítési díjon és a képviselő-testület által kötelezően előírt be-
       vételi összegen felüli bevételével szabadon rendelkezik, azt – az alapfeladatainak sé-
       relme nélkül – felhasználhatja dologi kiadásokra, bért azonban nem képezhet belőle.
(2) Az önkormányzat által létesített és fenntartott részben önállóan gazdálkodó intézmény ellenőrzését a polgármester a körjegyzőség hivatala útján látja el, illetve biztosítja.
69.§.
(1) Az önkormányzat kiadása teljesítésének, bevétele beszedésének vagy elszámolásának elrendelésére a polgármester vagy az általa felhatalmazott személy jogosult. 
(2) Az utalvány ellenjegyzésére a körjegyző vagy az általa felhatalmazott személy jogosult. 
Az önkormányzat gazdálkodásának ellenőrzése
70.§.
(1) Az önkormányzat gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
(2) Az önkormányzat önálló költségvetési szerve ( körjegyzőség ), valamint a társulásban fenntartott intézményei pénzügyi ellenőrzését a képviselő-testület látja el a  Sárvár és Kistérsége Többcélú Kistérségi Társulás által, az általa elfogadott éves ellenőrzési terv szerint. *
XIII. Fejezet

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

71.§.

(1)   Ez a rendelet a kihirdetés napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti Vasegerszeg Községi Önkormányzat Képviselő-testülete és Szervei  Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/1998.(XI.26.) számú önkormányzati rendelet és az azt módosító 8/1999.(IX.23.) és 9/2002.(X.30.) számú önkormányzati rendeletek.
 (3) Az SZMSZ mellékleteinek folyamatos vezetéséről a körjegyző gondoskodik.

Vasegerszeg,2003.április 29.

		Németh József			Asbóthné Mészáros Ágota 
		 polgármester				körjegyző

Kihirdetve:

Vasegerszeg,2003.április 29. 

				    			Asbóthné Mészáros Ágota
 					  			  körjegyző

* Módosította a 6 / 2007 (IV.16.) sz. Rendelet. Hatályos: 2007. 04. 16 – tól.

Az SZMSZ mellékletei:
1. számú melléklet – A képviselő-testületi tagok névsora.
2. számú melléklet – Az állandó bizottságok tagjainak névsora.
3. számú melléklet – Társulási megállapodások.
4. számú melléklet – Vasegerszeg Községi Önkormányzat, mint költségvetési szerv
                                  Szervezeti és Működési Szabályzata	

Az SZMSZ  függelékei:

1. számú függelék – Vagyonnyilatkozatok átvételéről szóló Igazolás
2. számú függelék – Vagyonnyilatkozatok – Nyilvántartása
3. számú függelék -  Vagyonnyilatkozatok ellenőrzési eljárásáról – Nyilvántartás
4. számú függelék -  Vagyonnyilatkozatokba történő betekintésről – Nyilvántartás

1.	számú melléklet

A KÉPVISELŐ-TESTÜLETI TAGOK NÉVSORA

1./    NÉMETH JÓZSEF			- polgármester

2./    VARGA ÁRPÁDNÉ 			- alpolgármester

3./    HORVÁTH PÉTER     			- képviselő

4./    NAGYNÉ TÓTH JÚLIA                       - képviselő

5./    VAJDA IMRE      			 - képviselő

6./    VÉGH ANDREA  			- képviselő

2.	számú melléklet

ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGOK TAGJAINAK NÉVSORA

ÜGYRENDI BIZOTTSÁG

	ÜB-Elnöke:		VAJDA IMRE KÉPVISELŐ		
	ÜB-Tagok:	            NAGYNÉ TÓTH JÚLIA KÉPVISELŐ
                                               VÉGH ANDREA KÉPVISELŐ

VAGYONNYILATKOZAT VIZSGÁLATI BIZOTTSÁG

	VVB-Elnöke: 		    HORVÁTH PÉTER KÉPVISELŐ		

	VVB-Tagok:		    NAGYNÉ TÓTH JÚLIA 
                                                   VÉGH ANDREA KÉPVISELŐ

3. számú melléklet

TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁSOK

1. számú függelék

IGAZOLÁS

A vagyonnyilatkozatok átvételéről

Alulírott ……………………………………………, mint a vagyonnyilatkozat tételére

kötelezett helyi önkormányzati képviselő, a mai napon, az alábbi vagyonnyilatkozatokat

adtam át:

	……………………………………………. helyi önkormányzati képviselő

	……………………………………………. házastárs/élettárs

	……………………………………………. gyermek

	……………………………………………. gyermek
    
	……………………………………………. gyermek

	……………………………………………. gyermek

	…………………………………………….

Kelt:………………………………………………

……………………………………..	   …………………………………..
			átadó					átvevő

3.	számú függelék

NYILVÁNTARTÁS

A vagyonnyilatkozatokról

Sorszám	Nyilatkozattételre kötelezett	Hozzátartozói vagyonnyilatkozatok	Átvétel
			neve				száma				időpontja
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
						Házastárs/élettárs   	Gyermek	
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    1.	
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    2.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    3.	
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    4.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    5.	
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    6.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    7.	
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    8.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
    9.	
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------
   10.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------

4.	számú függelék

NYILVÁNTARTÁS

A vagyonnyilatkozatok ellenőrzési eljárásáról

1.	A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást kezdeményező neve, címe:

2.	Az eljárás kezdeményezésének időpontja:

3.	Az eljárásban érintett képviselő:
 
4.	A vagyonnyilatkozat kifogásolt része:

5.	A 4.pont megjelölésének hiányában a hiánypótlásra felhívás időpontja:

6.	Az érintett tájékoztatásának időpontja a bejelentésről:

7.	Az azonosító adatok átadásának időpontja a Bizottság részére:

8.	A Bizottság ülésének időpontja:

9.	Az eljárás eredménye:

a.)	A bejelentés elutasítva, mert
-	nyilvánvalóan alaptalan,
-	a bejelentő a hiánypótlásnak nem tett eleget,
-	az ismételt kezdeményezés új tényállást nem tartalmaz.
b.)	A bejelentés alapján a Bizottság az alábbiakat állapítja meg:

10.	Az azonosító adatok törlésének időpontja:

11.	A Képviselő-testület tájékoztatásának időpontja az eljárás eredményéről:

5.	számú függelék

NYILVÁNTARTÁS

A vagyonnyilatkozatokba történő betekintésről

    Betekintő személy neve         Aláírása	   Betekintés időpontja	Megjegyzés